ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 117, 2014-12-01 11:00

יואל רזבוזוב: שלום לכולם.

יואל רזבוזוב: הוועדה מתכנסת שוב אחרי דיון של בוקר.

יואל רזבוזוב: אני רואה פה הרבה אנשים שהשתתפו בדיון הקודם.

יואל רזבוזוב: הנושא החלטת ממשלה 'צרפת תחילה': יישום החלטה לנוכח גלי העלייה המתגברים.

יואל רזבוזוב: זו הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת יוני שטבון.

יואל רזבוזוב: בסיום הדיון או אחרי אנחנו נגבש מסקנות בצוות מצומצם ונניח אותן על שולחן הכנסת.

יואל רזבוזוב: אני אתן לחבר הכנסת יוני שטבון לפתוח את הדיון.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

יוני שטבון: תודה רבה, אדוני היושב ראש, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה וכל הארגונים שנוכחים כאן.

יוני שטבון: אני רוצה קודם כל להודות, להגיד תודה רבה לכל מי שנמצא כאן ועוסק בנושא, מהגורמים הממשלתיים דרך הוועדה עצמה והארגונים שנמצאים בשטח.

יוני שטבון: כיושב ראש שדולת העלייה מצרפת אני נכחתי בדיון הקודם, הקשבתי וסך הכול היה נשמע שהכול בסדר, הכול זורם, הכול טוב, אנחנו מסתובבים בשטח ונמצאים פה אנשים שחיים את העלייה, וכמו כל דבר בחיים לא הכול זורם ולא הכול טוב.

יוני שטבון: זאת אומרת צריך לדעת ולהבין שיש פערים, לפעמים כשאנחנו יושבים בכנסת או בממשלה, בין מה שאנחנו רואים פה על דפי הנייר לבין מה שקורה בשטח עם העולים עצמם.

יוני שטבון: כל מי שנוכח כאן, אני בטוח, ממשרדי הממשלה, ודאי חברי הכנסת והארגונים, רוצים לעשות טוב, הכוונה לגרום לכך שגם עידוד עלייה וגם הקליטה יהיו בצורה המיטבית ואני מבקש בדיון הנוכחי לעשות רזולוציה, פוקוס, על התכנית הממשלתית, על ההחלטות השונות, ללמוד מה קרה עד עכשיו ברמה יותר פרטנית, גם להבין ברמה פרטנית מה הולך לקרות, ברזולוציה יותר נמוכה, ובעיקר לשמוע את הארגונים השונים, האם קיימים פערים.

יוני שטבון: אני חושב שזה דו שיח שהוא בריא.

יוני שטבון: אני יודע שהוא מתקיים גם בפורומים אחרים, אבל הכנסת כבית מחוקקים, תפקידה לבקר את זרועות הביצוע השונות, אם זה משרדי הממשלה ואם זה הגופים השונים.

יוני שטבון: לטובת מסגור הדברים אני מדבר על החלטת הממשלה, על תהליך, אגב מבורך, מיוחד, שלוקחים את העלייה מצרפת כנושא שעומד בפני עצמו, זה מתחיל ממשרדי הממשלה, כמובן השדולה שאנחנו עושים בכנסת והארגונים השונים.

יוני שטבון: במרץ אנחנו נוכחים בהודעה ראשונה של משרד העלייה והקליטה על תכנית שנקראת 'צרפת תחילה'.

יוני שטבון: לדעתי הכינוס הראשון היה באודיטוריום פה בכנסת, עם כלל הארגונים, מכריזים על תכנית שיש בה מספר עקרונות, לדעתי הסכום שם גם מבחינה תקציבית כ-17 מיליון, או 11 מיליון, תקן אותי, המנכ"ל.

יוני שטבון: לאחר מכן בתאריך 22.6.2014 החלטת ממשלה שעליה דיברו מקודם, שתי החלטות למעשה.

יוני שטבון: החלטה 1736 שעוסקת בתכנית עידוד עלייה ממדינות אירופה וההמשך של התכנית מופיע בכותרת והחלטה 1737 שעוסקת בהסרת חסמים בתעסוקת עולים.

יוני שטבון: זה קורה, בשביל הכרונולוגיה, ב-22.6.2014 ולאחרונה ב-23.11 החלטה שהיא המשך, 2225, בנוגע להסרת חסמים והפירוט שהציגו ראש הממשלה ושרת העלייה והקליטה במסיבת העיתונים האחרונה, ב-23.11.

יוני שטבון: אני מבקש, אדוני, בדיון הנוכחי, גם מהמנכ"ל וגם מהנציגים השונים בוודאי, לשמוע את הארגונים אחר כך ולעשות כמו שפתחתי, לשמוע יותר פרטים ולראות מה טוב ומה פחות טוב ומה קורה.

יוני שטבון: אני רוצה להתחיל מהמשפט הראשון שמופיע בהחלטה, לא המשפט הראשון, סעיף שמופיע בהחלטה, 'הגדלת תקציב התמיכות לארגונים מעודדי עלייה'.

יוני שטבון: סך הכול התכנית מדברת על 30 מיליון ₪ בחלק הראשון, בחלק השני מה שנקרא לחל"צ ולוועדת ההיגוי ולכל מה שקשור כ-30 מיליון ₪ נוספים.

יוני שטבון: הייתי שמח להבין איפה זה קיים, איך למעשה הגדלת התקציב קורית בפועל, אדוני המנכ"ל והיושב ראש, איך הארגונים כאן מקבלים את הנושא הזה, מה הקריטריונים, האם יש פערים בין ההחלטה לבין המציאות.

יוני שטבון: דבר נוסף, יש אקסיומה שנמצאת בשטח, בהחלטה נוספת, סעיף ג', כל מה שקשור לשיווק וחשיפה בפני אוכלוסיות היעד.

יוני שטבון: אני שומע המון ואני שמח על כך, הבנתי שגם הפרויקטורים שדיברתי איתם, איפה מר ג'ורג'?

יוני שטבון: לדעתי אתה פונקציה מאוד חשובה פה, לגבי הפרויקטורים שהיו עכשיו בחו"ל וחזרו וראיינו לא מעט משפחות, הנושא של המרחב בין עידוד עלייה לבין קליטת עלייה.

יוני שטבון: לגבי העלייה מצרפת ואני אשמח מאוד, אגב, אם יחלקו עליי פה, העלייה מצרפת קורית.

יוני שטבון: זאת אומרת למעשה יש דחיפה, חלקה טבעית, חלקה פחות טבעית, של עולים מצרפת ואנחנו מדברים הרבה על עידוד, אבל אני רוצה לשים דגש דווקא על הקליטה.

יוני שטבון: מה קורה עם עולה שמגיע לפה והאם האקסיומה הזו שבה שיווק וחשיפה, שזה דבר מאוד חשוב, איפה זה במדד מול הקליטה.

יוני שטבון: זאת אומרת התנועה כבר קורית, איפה זה קורה הלכה לפועל.

יוני שטבון: אגב אני שם פה את הסרת החסמים.

יוני שטבון: אני אבקש מכל הארגונים, אני יודע שזה נושא מאוד מאוד מאוד חשוב לכולם.

יוני שטבון: בכל מקום, גם בסיור שעשיתי בצרפת לאחרונה יחד עם הגורמים השונים, הנושא של החסמים של מה שקרוי הדיפלומות קיים.

יוני שטבון: אני מבקש ברשותכם, פחות לעסוק בזה עכשיו, להשאיר את זה לסוף, אם יהיה זמן, לעסוק בדברים האחרים של קשיי הקליטה, לאו דווקא בהקשר של הסרת חסמים.

יוני שטבון: אני רוצה לגעת בנושא הבא, מבחינתי זו הסוגיה של הפרויקטורים.

יוני שטבון: איפה עומד הנושא הזה.

יוני שטבון: ממה שאני שומע, לפחות בסיורים שלי כיושב ראש שדולת עולי צרפת, יש לא מעט פרויקטורים שמתעסקים בעלייה מצרפת שאומרים לי שהם קורסים.

יוני שטבון: אני אתן דוגמה, רק בנתניה יש כמעט 1,800 עולים שעלו השנה, יש כ-2,000 עולים, יש 2 תקנים של פרויקטורים.

יוני שטבון: אנחנו מדברים רק עם פרויקטור אחד שראיין 78 משפחות בחו"ל, הוא עוסק גם בעידוד עלייה, גם בקליטה, אני מבין את הרציונל, והוא צריך לעבוד סביב השעון.

יוני שטבון: אני חושב שהנושא הזה הוא קריטי בכל רמה מוניציפאלית שאנחנו מסתובבים, הנושא של הפרויקטורים.

יוני שטבון: אני מבקש לדעת, אדוני, גם המנכ"ל וגם ג'ורג', בבקשה, איפה הנושא הזה עומד.

יוני שטבון: הדבר האחרון, ואחרי זה אני אתן גם כמובן לכל מי שקשור לארגונים פה, זה סוגיית האולפנים.

יוני שטבון: בהחלטה עצמה, כחלק מעידוד עלייה, וגם דיברתם על זה, אדוני המנכ"ל, במרץ, אם אני לא טועה, ובסקירות שלכם, על הגברת כל מה שקשור לאולפנים.

יוני שטבון: גם בצרפת, גם אולפנים שקשורים לקליטה פה.

יוני שטבון: אני רוצה, אדוני היושב ראש, בבקשה, לקבל תשובות בנושא הזה, איפה זה עומד.

יוני שטבון: ככלל, כיוון שיש פה הרבה נושאים ולא להתפזר, אני אשמח מאוד שאנחנו נתמקד במה שדיברתי, בתחילה, גם מבחינת הארגונים וגם מבחינת התשובות, איפה התקציב הולך, איך הארגונים שנמצאים פה, מה קורה בקליטה בהקשר של פרויקטורים, מה קורה עם משפחות מוחלשות, חלשות, ופחות להתעסק בשלב זה בדיפלומות ובדברים האסטרטגיים, שהם מאוד מאוד חשובים, אלא ברזולוציה יותר נמוכה.

יוני שטבון: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: בבקשה, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, עודד פורר.

עודד פורר: אני אתייחס לכמה דברים כי בערך פרשת את כל המניפה, מעידוד העלייה עד הקליטה בפועל.

עודד פורר: אני יכול לתת פה עכשיו נאום של שעה וחצי על כל תהליך ותהליך.

עודד פורר: אני אגע בנושאים המרכזיים, בהמשך יושבים פה נציגים גם של המשרד שלי ואני רואה גם של משרדים נוספים שנוגעים בדבר, אני מניח שהם ירצו לרדת לרזולוציות נוספות.

יוני שטבון: רק, ברשותך, אדוני המנכ"ל, משהו טכני לחלוטין, אני רוצה לדעת, כיוון שזימנו את הדיון המהיר, אני ביקשתי שיהיו לא רק נציגי משרד העלייה והקליטה אלא גם נציגי משרד החינוך.

יואל רזבוזוב: יש פה.

עודד פורר: אני רואה אותם פה, את הרווחה אני רואה פה ובריאות פה.

יוני שטבון: משרד הפנים, עמוס ארבל נמצא?

יואל רזבוזוב: הוא יגיע.

יוני שטבון: משרד הבריאות חשוב כמובן.

יוני שטבון: תודה רבה.

<קריאה: גם רווחה חשוב מאוד.

יוני שטבון: אני ארים את היד איתך ביחד.

עודד פורר: כמה דברים בהקשר הזה.

עודד פורר: אל"ף, חשוב להבהיר ושיהיה גם ברור מבחינת הנושאים, ערבבת קצת בין החלטות כאלה להחלטות אחרות.

עודד פורר: תכנית 'צרפת תחילה' היא תכנית שהתקבלה בדחיפה של משרד העלייה והקליטה, קיבלה את ברכת ראש הממשלה, קיבלה את ברכת משרד האוצר, ייעדנו תקציבים ייעודיים, אכן, של 17.5 מיליון שקל לטובת העניין הזה בשנה הקודמת, ואני מדבר רק בפורמט של עידוד עלייה, כי בקליטה התקציבים היו הרבה יותר גדולים.

עודד פורר: אגב, היעד שהתכנית הזו שמה, כשאנחנו דיברנו במרץ השנה, זה היה 4,500 עולים ב-2014 ו-6,000 עולים ב-2015.

עודד פורר: לשמחתי מבחינת המדד הזה אנחנו הרבה מעבר לרצונות שלנו המקוריים.

עודד פורר: אני לא אומר שזה הרבה מעבר לרצונות שלנו, כי תמיד נרצה יותר, אבל בהחלט - - - עכשיו חשוב גם להדגיש, כי כשמדברים על עלייה חשוב להגיד את המספרים בהקשר של עידוד עלייה.

עודד פורר: כשכולם אומרים 'אה, זה מה שקרה בצוק איתן', או שזו האנטישמיות שהייתה לאחרונה, צריך להבין, העולים שעלו ב-2014 תכננו את עלייתם ב-2013 ותחילת 2014 ומה שאתם מדברים, האנטישמיות שאנחנו רואים עכשיו, אנחנו באמת נראה את הקפיצה המשמעותית הזו ב-2015.

עודד פורר: אני חושב שיש המון גורמים שהצטרפו ביחד לעידוד העלייה מצרפת.

עודד פורר: חשוב להדגיש, התכנית הזו נולדה קודם כל מפקק שגילינו שקיים בצרפת.

עודד פורר: זה נולד מזה שראינו עלייה של 20%-30% במספר הפונים מצרפת, היה עומס מאוד גדול גם על הסוכנות היהודית ועל השליחים שלה שם וגם על הגלובל סנטר במובן הזה, אנשים חיכו דקות ארוכות למענה, לפעמים חיכו גם חודשיים לתור בסוכנות היהודית והיעד הראשון של תכנית 'צרפת תחילה' היה לחסל את כל העניין הזה, שמישהו עומד בתור לעלייה.

עודד פורר: אני חייב לומר פה, אדוני היושב ראש, במובן הזה הצלחנו בעבודה משותפת יחד עם הסוכנות היהודית, ואני חייב לומר שזאת עבודה מאוד מאוד מאומצת, גם שהצריכה שיתוף פעולה וגם שהצריכה תקציב ובמסגרת התקציב התוספתי שקיבלנו תקצבנו את הסוכנות היהודית בתוספת שליחים לצרפת - - -

יוני שטבון: זה גם ב'צרפת תחילה' במרץ?

יוני שטבון: אנחנו מדברים על מרץ?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: תקצבנו בתוספת של שליחים לצרפת, תקצבנו בתוספת של עובדים לגלובל, תקצבנו במסגרת ההסכם שלנו איתם פרויקט שאמור לגייס עכשיו עוד ארבעה רכזי מתנדבים לטובת העניין.

עודד פורר: במסגרת ההסכם ומה שהוצג במרץ, אני אעבור ככה בבריף כדי להראות גם איך זה בוצע מבחינת התקציבים.

עודד פורר: הצגנו את הנושא הזה שנפתח מרכז קליטה לצעירים, סגרנו את נושא בית ברודצקי, בוודאי יציג את זה יהודה מהסוכנות, אולי בהמשך, 200 מיטות בתל אביב, אנחנו חונכים את זה לדעתי החודש.

<יהודה שרף: בשבוע הבא.

עודד פורר: בשבוע הבא, אחרי שיפוץ שעשו שם הסוכנות היהודית, אחרי השקעה נוספת, מרכז קליטה לצעירים במרכז תל אביב, בסמוך לאוניברסיטת תל אביב.

עודד פורר: אגב, אין עוד עולים שזכאים ככה ואנחנו מצליחים לייצר להם מרכזי קליטה, אנחנו כן ננסה לעבות ולהמשיך את הפרויקט הזה, כי אנחנו רואים אותו כפרויקט מוצלח.

עודד פורר: אנחנו תגברנו את ירידי העלייה באופן משמעותי בצרפת, כבר התקיימו עוד כמה ירידי עלייה, שי?

<שי פלבר: התקיימו מעל שמונה.

עודד פורר: שמונה ירידי עלייה, בנוסף ערבי המידע שמתקיימים בצרפת, גם הם תוגברו משמעותית בהיקפים של - - -

<שי פלבר: אנחנו היום עומדים על קרוב לשישה בשבוע.

עודד פורר: שישה בשבוע לעומת שניים שהיו לפני תכנית 'צרפת תחילה'.

עודד פורר: בנוסף משלחות שיוצאות ביוזמת ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה, שיוצאות דווקא לפריפריה של פריז.

עודד פורר: בשבוע שעבר חזרה משלחת כזו, בוודאי ידבר על זה אולי קצת הפרויקטור שלנו לנושא הזה, אריאל פיקאר.

עודד פורר: אני מפה ממשיך לנושא של מינוי פרויקטור במשרד העלייה והקליטה רק לנושא הזה, מנהל מטה התיאום לעניין תכנית 'צרפת תחילה', תקן ייעודי שהושם לטובת העניין הזה.

עודד פורר: גם זה בתוך התקציב וגם זה בוצע.

עודד פורר: תוספת של פרויקטורים בקול הקורא של 2015, התווספו משמעותית תקציבים לפרויקטורים ברשויות רבות.

יוני שטבון: אם תוכל להתעכב על זה, בבקשה, כי הנתון שיש לי מול העיניים הוא לא בדיוק מראה שיש - - -

עודד פורר: אם תיתן לי לדבר אני אתן לך תשובות על הכול, אבל אם תקטע אותי בכל דקה אני לא אצליח לענות.

עודד פורר: בנושא הפרויקטורים, הוספנו עוד 30% לתקציב הפרויקטורים, שינינו גם את המנגנון במנגנון כזה שיחייב את הרשויות לשלוח את הפרויקטורים לחו"ל, התווספו ב-2015 פרויקטורים דוברי צרפתית לרשויות שלא היה בהם פרויקטורים דוברי צרפתית, אנחנו מדברים על עוד תוספת של שבעה פרויקטורים דוברי צרפתית ברחבי הארץ.

עודד פורר: לגבי נושא אולפני העברית בצרפת.

עודד פורר: במסגרת העבודה שלנו, גם של החברה לעידוד עלייה, אחד הפרויקטים הראשונים שהנחנו עם ההסתדרות הציונית העולמית על שולחן ועדת ההיגוי הוא הנושא של תכנית לימודי העברית בצרפת.

עודד פורר: אני מקווה שבתכנית לימודי עברית בצרפת כהכנה לעלייה תתחיל כבר בשנה הקרובה.

עודד פורר: אני יכול לומר שיש דברים שבהם עדיין אנחנו מתקשים ובדרך כלל זה גם דברים שפחות קשורים בנו, למשל הייתי שמח אם היית מזמן אולי את משרד השיכון, אתם ביחסים טובים איתם, גרעין עלייה מצרפת.

עודד פורר: גרעין עלייה מצרפת ביקש הקצאת קרקעות ביישוב ניצן.

עודד פורר: למרות פניות חוזרות ונשנות, גם שלנו וגם של השרה שלנו לשר השיכון טרם התקבלה תשובה.

עודד פורר: אני חושב שאם רמ"י, רשות מקרקעי ישראל, ושר השיכון היו נרתמים גם הם לעניין הזה - - - אני יודע שזה חשוב לו, אני יודע שהנושא הזה הוא על סדר יומם, אבל בשביל לעזור לעלייה, ואני אומר את זה לכל השותפים, יושבים פה הרבה משרדי ממשלה שבהרבה דיונים קיבלו אותי מה שנקרא, ראו אותי גם פחות נחמד ונעים, בשביל לקלוט עלייה ובשביל לעודד עלייה לא מספיק לדבר על זה, צריך לעשות שינויים והשינויים האלה, צריך גם את זה להבין, בטווחים של ממשלה לוקחים קצת יותר זמן, אבל הם נעשו ואני חייב לומר שנעשו פה שינויים שלא נעשו במשך שנים גם בהיבט של הסרת חסמים.

עודד פורר: אני רוצה לדבר על תקציב התמיכות לארגונים מעודדי עלייה.

עודד פורר: תקציב התמיכות לארגונים מעודדי עלייה עומד על מעל 20 מיליון שקלים.

עודד פורר: אני יכול לומר שיש ארגונים אחרים שמעודדים עלייה שתמיד זכו לתקציב מתוך התקציב הזה וחלקם היה גדול כי הם לא היו לפני כן בתוך הפרויקט הזה, כי לא היו ארגונים אחרים קטנים ולשמחתי השנה נכנסו ארגונים מעודדי עלייה כדוגמה הCNEF-, שנכנס ויקבל תקציב בשנת 2014, ככל שהם יראו ביצוע.

עודד פורר: בני עקיבא, שגם הם פועלים, ארגון כלל קהילות ישראל, שעוסק רק בעלייה מצרפת ושל גרעיני עלייה מצרפת, תקציבו גדל פי חמישה לטובת הנושא של עידוד עלייה, וזה אני מדבר על 2014.

עודד פורר: אני יכול לומר לכם שב-2015 בוודאות יהיו שם עוד שינויים.

עודד פורר: בסוף כמובן שבמסגרת הפיקוח על הארגונים האלה אנחנו נצטרך לבוא ולראות שאכן בוצע מה שהם התחייבו לבצע.

עודד פורר: גם תקציב התמיכות ישולם רק כנגד ביצוע.

עודד פורר: אני לא אשקר ואומר, אני אשמח לראות עוד תקציב שמגיע לנושא תמיכות לארגונים מעודדי עלייה, אבל אני יכול לומר לכם רק במובן הזה שלפי הפרמטרים שלנו דווקא הארגונים שנוגעים בעלייה מצרפת מיצו את יכולתם מבחינת הפרמטרים, הדרישות שלהם והבקשות שלהם לקבלת תקציב.

עודד פורר: מי שייהנה היום, אם אנחנו נגדיל את התקציב, זה ארגון 'נפש בנפש' שגם הוא נפגע במובן הזה שהעלייה מצרפת גדלה אז כמובן שהעוגה מתחלקת קצת אחרת, לכן אני אשמח לשים עוד תקציב.

יוני שטבון: לא הבנתי את המשפט, המשמעות של 'מיצו', מהזווית שלהם הם מיצו?

עודד פורר: בתמיכות אני יכול לשלם רק מה שביקשו בשלב הראשון, בנוסף רק בהתאם למה שהם יכולים לקבל מבחינת מספרי העולים.

עודד פורר: אני מסתכל בטלפון כי ביקשתי שישלחו לי את זה במייל.

עודד פורר: אז כלל קהילות ישראל, אישרנו לו תמיכה של 625,000 שקלים, הבונים דרור 400,000 שקל, בני עקיבא 900,000 שקל, ה-CNEF 150,000 שקל, שאגב הוא ארגון שלא היה קודם לכן, ארגון בית"ר, שגם הוא עוסק בעידוד עלייה גם מצרפת קיבל 400,000 שקל בתמיכות בהתאם לבקשות שלהם.

עודד פורר: אנחנו יכולים לאשר, אל"ף, מה שביקשו, בי"ת, בהתאם למספרי העולים שהם מביאים.

עודד פורר: יש ארגונים שביקשו תמיכה, קיבלו אישור לתמיכה ובסוף גם לא ניצלו את כל התקציב כי בסוף הם הביאו פחות עולים ממה שהם אמרו שהם יביאו.

עודד פורר: גם זה קורה.

יוני שטבון: יש איזה ארגון ש - - -

עודד פורר: לא, אני לא אכנס לזה עכשיו.

עודד פורר: אין לי פה את הנתונים המדויקים ואני לא רוצה לעשות עוול ולא - - -

יוני שטבון: זה חשוב לי, כי מטרתו של הדיון הזה ל - - - יש ארגונים שלא הצליחו למצות?

יוני שטבון: היו פוטנציאלים לקבל תקציב ולא הצליחו למצות אותו?

עודד פורר: כן.

יוני שטבון: בגלל חוסר יעילות של עבודה שלהם?

עודד פורר: לא יודע אם חוסר יעילות.

עודד פורר: תשמע, כשארגון בא ומגיש בקשה לתמיכה הוא אומר 'אני מעריך שאני בשנה הבאה אצליח להביא 200 עולים'.

עודד פורר: אישרנו לו תמיכה ל-200 עולים, הביא 180 עולים, נשלם לו על 180 עולים.

עודד פורר: וזה קורה, אין מה לעשות.

עודד פורר: אני גם לא בא אליהם בטענות, כי התחום הזה לא - - - הוא אומר שהוא חושב שהוא יביא 200 עולים, זה לגיטימי, זה הגיוני וזה הגיוני שהוא לא מצליח לפעמים לעמוד ביעדים שלו באופן מלא.

עודד פורר: בהקשר של הקליטה כאן.

עודד פורר: משרד הקליטה, ואגב, בחלק הזה של הקליטה, גם בתכנית שהוצגה ב'צרפת תחילה', השקיע בעיקר בתחום התעסוקה.

עודד פורר: תגברנו את תקציב הוואוצ'רים שלנו לטובת העניין הזה ב-5 מיליון שקלים כדי שלא יחסרו ואוצ'רים להסבות.

עודד פורר: אני יכול לומר שדווקא בעלייה מצרפת, אני חושב שזה אולי אחד הנושאים המרכזיים, שלחנו על חשבוננו מספר פעמים גם נציגות של תעסוקה מטעם המשרד לכנסים בצרפת, כדי להבהיר כבר שם לאנשים איזה תעודות ואיזה דברים הם צריכים.

עודד פורר: אני חושב שדווקא במובן הזה צרפת זו מדינה שגם מערכת ההשכלה הגבוהה שלה, שהיא מעט שונה מהמערכת כאן ומערכת הרגולציה, דווקא הנושא של הסרת חסמים מאוד מאוד קריטי, גם במקצועות הבריאות, אבל לא רק, גם בנושא של הכרה בתעודות וצריך להבין שצריך לעשות את ההשלמות האלה.

עודד פורר: אני ממש יכול לברך על שיתוף הפעולה עם המשרדים האחרים ואני כן יכול לומר לכם את זה פה שאנחנו גם בהחלטת הממשלה האחרונה הבאנו החלטה שלא בהכרח משרדים אחרים הסכימו והממשלה הצביעה בניגוד לעמדת המשרד, לעיתים על מנת לשנות את התהליך גם מבחינת לוחות הזמנים שקוצרו.

עודד פורר: על פי בקשת ראש הממשלה ההחלטה הזו אמורה במהלך ינואר להגיע לממשלה, ככל שתהיה כזו, לדיון.

יואל רזבוזוב: היום נדע.

עודד פורר: אני חושב שיש לנו אתגר מאוד מאוד גדול בתחום העלייה מצרפת.

עודד פורר: אני חושב שיש רשויות שמתמודדות עם זה ביתר שאת.

עודד פורר: נתניה זו רשות שקלטה המון עולים מצרפת ובאופן טבעי גם נוהרים אליה לא מעט עולים מצרפת ואני מקווה מאוד שאנחנו נוכל - - - , תקציב 2015 הוא קריטי לטובת העניין הזה, לנו יש בתכניות לתקציב 2015 תוספת גם למועדוניות, בהקשר של ילדים עולים מצרפת, אני חושב שזה אתגר מאוד מאוד גדול שלנו ושל מערכת החינוך לטובת העניין הזה.

עודד פורר: בחינוך הבלתי פורמלי בכוונתנו לתקצב ולהוסיף שם מועדוניות כאלה שיאפשרו חינוך בלתי פורמלי אחרי שעות הלימודים, גם לילדים עולים מצרפת.

עודד פורר: אגב, גם הילדים מעלייה מאוקראינה הם רלוונטיים במובן הזה, כי המספרים הם דרמטית יותר גדולים מאשר במקומות האחרים, אבל המפתח, לשיטתי, קודם כל בשלב הראשון, שלא יהיה מצב שעולה בצרפת מחכה שלושה או ארבעה חודשים כדי שהוא יוכל לקדם את הליך העלייה שלו אם הוא רוצה לעלות.

עודד פורר: אני עומד על כך שעולה שרוצה לעלות יכול מיידית לבצע את העלייה שלו.

עודד פורר: הסוכנות היהודית מכירים טוב את העמדה הזו שלנו, הם גם התיישרו לפי העניין הזה, הוספנו לשם את התקציבים.

עודד פורר: אני חושב שזה המפתח.

עודד פורר: ולגבי הקליטה כאן, כולנו שותפים להליך הקליטה.

עודד פורר: כמובן שתמיד יש מה להוסיף.

עודד פורר: אם תרצו שאני אפרט מה מקבל עולה חדש, אני יכול לפרט.

עודד פורר: כרגע אני לא חושב שיש צורך, אם יש שאלות אני אשמח לענות על העניין הזה.

יואל רזבוזוב: תודה למנכ"ל משרד העלייה והקליטה.

יואל רזבוזוב: אין ספק שישנו דגש במשאלה הזאת על עלייה מצרפת ומקצים לזה הרבה משאבים ואני גם רואה שיתוף פעולה בין המשרדים - - -

עודד פורר: גם יש תוצאות.

יואל רזבוזוב: יש תוצאות ועושים דברים באמת טובים ונכונים.

יואל רזבוזוב: אמנם, כמו שאמרנו, ברמת השטח יש לנו כאן ארגונים שיודעים לתת נקודות בעייתיות, בשביל זה התכנסנו כאן, כדי לתקן או לנסות לשפר את הדברים שמלמעלה קשה לראות ואנחנו יודעים את זה רק ברמת השטח.

יואל רזבוזוב: אנחנו באמת לא סתם כינסנו את הדיון הזה, גם חבר הכנסת שטבון שיזם את הדיון המהיר הזה, בשביל לשפר את המצב של עולי צרפת, גם את המצב שלהם כשהם שם וגם את המצב שלהם כשהם פה, כי זה קשור אחד לשני.

יוני שטבון: אני אשמח לשמוע את הארגונים ולאחר מכן משרדי הממשלה.

יואל רזבוזוב: קודם אני אתן למנהל אגף הקליטה ג'ורג' דובין בנתניה, הוא רואה את זה מהרמה המוניציפאלית, שיגיד איפה הבעיות שהוא נתקל ואז אנחנו נשמע את הארגונים.

יואל רזבוזוב: בבקשה, ג'ורג'.

<ג'ורג' דובין: אני רוצה לרדת לעיר נתניה, לשטח.

<ג'ורג' דובין: אנחנו עובדים בשטח, אנחנו מכירים, אנחנו נושמים את השטח.

<ג'ורג' דובין: לעיר נתניה בשנת 2014 הגיעו 2,890 עולים מכל המדינות, בשנה אחת.

<ג'ורג' דובין: בחודש יוני אני שיניתי את הצפי ממה שאני חושב, כמעט, אבל קצת פחות כתבתי, אבל עכשיו יש 2,890 ומתוכם 1,800 עולי צרפת.

<ג'ורג' דובין: יש גם מאוקראינה - - -

ישראל חסון: 10% מסך העולים?

<ג'ורג' דובין: ה-100% זה 35% מכל התושבים של העיר נתניה, יש לנו 213,000.

<יהודה שרף: אני אוסיף ואומר, נתניה תמיד הייתה העיר השלישית או הרביעית בקליטת עלייה.

<יהודה שרף: תמיד, אחרי ירושלים ותל אביב, אחרי אשדוד לעיתים.

<יהודה שרף: אני חושב שבזכות העלייה מצרפת היום נתניה היא העיר שקיבלה הכי הרבה עולים.

יוני שטבון: איפה שיש ים, שם תראה את העולים.

<ג'ורג' דובין: אני רוצה להמשיך.

<ג'ורג' דובין: הפרויקטור שלנו, פרדו פשטר, עכשיו חזר מצרפת ואתמול כבר הייתה לי ועדת היגוי על כל התקציבים של משרד הקליטה, על בניית פרויקטים ובטח אנחנו נשתמש גם בתקציב של הקליטה בקהילה לטובת קליטת עולי צרפת.

<ג'ורג' דובין: אז בשנת 2015 כנראה זה יהיה פלוס 35%-40% עלייה מצרפת.

<ג'ורג' דובין: גם כנראה יהיה פלוס עלייה מאוקראינה, שם יש בלגן שלם.

<ג'ורג' דובין: אנחנו בקשר עם הנציגים של הסוכנות בכל מיני ערים, אז משם גם תהיה עלייה ענקית.

יוני שטבון: מה ההיערכות מבחינת הפרויקטורים?

יוני שטבון: מספר הפרויקטורים הולך לגדול, כי כבר היום - - -

<ג'ורג' דובין: עכשיו אני אתן תשובה.

<ג'ורג' דובין: נכון להיום אני קיבלתי ממשרד הקליטה 3.5 משרות ואני כבר בניתי קול קורא כמעט ל-4 משרות לפרויקטורים.

<ג'ורג' דובין: יש לי 2 לצרפת, יש חצי משרה לעולים מאנגליה, יש גם עלייה מאנגליה, ויש 1 לחמ"ע, לברית המועצות לשעבר.

יוני שטבון: כיוון שהנושא פה זה עלייה מצרפת, ברשותך, אז עוד 2 פרויקטורים לעלייה מצרפת, זה אומר שסך הכול יהיה לך 4 משרות.

<ג'ורג' דובין: יש לי היום 2 משרות.

יוני שטבון: אז יהיה לך סך הכול 4 משרות.

<ג'ורג' דובין: אני אגיד תודה אם אני אקבל עוד משרות.

יואל רזבוזוב: יש לך 2 משרות, איך יש לך 4?

<ג'ורג' דובין: לא, יש משרה אחת לפרויקטור אחד - - -

עודד פורר: חשוב לי להגיד שאנחנו לא נותנים משרות, אנחנו נותנים תקציב.

<ג'ורג' דובין: בסדר גמור, זו מילה שלי.

<ג'ורג' דובין: הם עובדים ולפי מה שאני קיבלתי אינפורמציה העיר שלנו היא העיר הכי מבוקשת.

<ג'ורג' דובין: כנראה אנחנו עושים עבודה לא כל כך רעה, די טובה.

<ג'ורג' דובין: עכשיו אני רוצה להגיע לנקודות, כמו שיואל אמר, הבעיות שלנו ואיפה אני צריך לקבל עזרה.

<ג'ורג' דובין: אני רוצה להתחיל, את אמרת דבר מאוד מעניין, באולפן.

<ג'ורג' דובין: בעיר נתניה יש לי אולפן בינלאומי, נכון להיום יש לי כמעט 500 תלמידים מכל מיני מדינות.

<ג'ורג' דובין: אני מקבל תמיכה מהסוכנות היהודית, פר כל תלמיד 500 שקל, מ-1990.

<ג'ורג' דובין: אני חושב שהגיע הזמן - - -

יוני שטבון: אתה יכול לחזור שוב על המשפט הזה?

יוני שטבון: אני לא הבנתי.

<ג'ורג' דובין: אני אמרתי שעל כל תלמיד שנמצא באולפן אני מקבל תמיכה מהסוכנות היהודית, 500 שקל.

<ג'ורג' דובין: הם לומדים 500 שעות, 500 שקל, שקל אחד לשעה.

יואל רזבוזוב: מה העלות ומי מתקצב את השאר?

<ג'ורג' דובין: מורים אנחנו מקבלים ממשרד החינוך וזה תקציב של משרד החינוך.

<ג'ורג' דובין: אז אנחנו קיבלנו מורים כמה שאני צריך.

<ג'ורג' דובין: אתמול פתחנו עוד ארבע כיתות, אבל כאן אני רוצה לשים דגש על התמיכה מהסוכנות היהודית.

<ג'ורג' דובין: אני חושב שמ-1990 500 שקל, זה לא רק לנתניה, לכל הערים אותו דבר, אני לא חושב שיש הבדל ואני גם רוצה להגיד שאני חושב שהסוכנות היהודית צריכה לשנות את התמיכה.

<ג'ורג' דובין: התמיכה זה ללוגיסטיקה, לשמירה, לדברים שאנחנו עושים למען התלמידים, לטיולים.

<ג'ורג' דובין: רק לזה זה 500 שקל, רק לדברים שאני אמרתי - - -

יוני שטבון: המעטפת.

<ג'ורג' דובין: אנחנו לא מדברים על המורים - - -

יואל רזבוזוב: 500 שקל למה?

<ג'ורג' דובין: 500 לחצי שנה נגיד.

<ג'ורג' דובין: 500 שעות הם מקבלים מאיתנו, ממשרד החינוך, מחינוך מבוגרים, אנחנו מקבלים 500 שקל ואני צריך מ-500 שקל לבנות כל מה שאנחנו - - -

<יהודה שרף: 500 שקל לכמה אנשים?

<ג'ורג' דובין: לאחד.

<יהודה שרף: וכמה תלמידים יש בכיתה?

<ג'ורג' דובין: בכיתה יש נגיד 20 תלמידים.

<ג'ורג' דובין: אני מבין אותך, יהודה.

<ג'ורג' דובין: אני מבין אותך מצוין, גם אתה מבין מה שאני אמרתי.

<ג'ורג' דובין: אני צריך 500 שקל בזמן שאם אני רוצה להזמין אוטובוס, זה עולה במקום איקס כסף איקס כפול שתיים.

<ג'ורג' דובין: אם אני רוצה לעשות אירוע, זה איקס כפול - - - זה כסף בשביל זה.

יוני שטבון: רק כדי להבין, כיוון שזה לא דיון רק על נתניה - - -

<ג'ורג' דובין: זה אותו דבר אצל כולם.

יוני שטבון: האולפן עצמו, ברשותכם, גם הסוכנות, משרד החינוך, שנשמח לשמוע אותו, והקליטה, כשלוקחים אולפן כמכלול שלם, מי הם הגורמים המתקצבים שיוצרים את השלם?

יוני שטבון: והאם יש פערים, ואני מבין שיש פערים, מהזווית שלך, זה נורמלי, להבין מי השחקנים הרלוונטיים סביב אולפן ואיפה זה עומד.

יוני שטבון: הסוכנות, הבנתי, זה 500 לתלמיד, ייעודי.

<יהודה שרף: אבל צריך להבין דבר מאוד מאוד עקרוני.

<יהודה שרף: הסוכנות היהודית מביאה את העולים לארץ כאשר היא מטפלת בעולים שנמצאים בתוך מרכזי הקליטה שלה לקליטה ראשונית, אוכלוסייה מאוד מאוד מסוימת.

<יהודה שרף: בקליטה הישירה אנחנו מאפשרים ועוזרים מעבר למה שאנחנו אמורים לתת, 500 שקל לתלמיד.

<יהודה שרף: קח עיר כמו נתניה, אני פשוט בקי בנתונים, היית צריך לקחת עיר אחרת אז היה לי הרבה יותר קל, הייתי משתתק, קח עיר כמו נתניה שיש בה אולפן גדול מאוד, זה לא 2,000 שקל לכיתה, זה מסתכם לאולפן משהו מעל 20,000 שקל, הרבה מעל 20,000 שקל, כאשר אנחנו מתחייבים לממן - - -

יוני שטבון: 20 או 10?

יואל רזבוזוב: תלוי למה.

יואל רזבוזוב: השאלה, אני רוצה להבין, למה הכסף?

<יהודה שרף: הכסף הזה מיועד ללוח, גיר, ללוגיסטיקה.

<קריאה: אנחנו לא מלמדים עם לוח וגיר.

<יהודה שרף: תודה רבה, נתתי את זה כדוגמה.

<יהודה שרף: לניקיון, לסמרטוט, למים, למגב וללפטופ.

<יהודה שרף: ללוגיסטיקה זה מיועד.

<יהודה שרף: אני אומר לך, כאחד שמחזיק אולפנים בתוך מרכזי הקליטה, נשאר גם עודף.

<ג'ורג' דובין: אני רוצה להגיד מילה, אם אפשר.

<ג'ורג' דובין: מ-1990, אני רוצה להמשיך את מה שאמרתי, אני לא רוצה להיכנס לוויכוח עם יהודה שרף, אני מאוד מעריך את יהודה שרף - - -

יוני שטבון: חברים, אנחנו פה במטרה לעזור, שאף אחד לא ייכנס פה לאווירת - - - המטרה פה לשים את הדברים הקטנים ולבדוק אותם, לבדוק מה קורה.

יואל רזבוזוב: אתה אומר ש-500 שקל לא מספיק לך בשביל הטיולים, בשביל הלוגיסטיקה?

<יהודה שרף: זה לא אמור להיות לטיולים.

יואל רזבוזוב: זה לא אמור להיות לטיולים?

<ג'ורג' דובין: זה מה שאני אמרתי, אני אומר - - -

יואל רזבוזוב: הסיורים זה משרד העלייה והקליטה?

יוני שטבון: משרד העלייה והקליטה, אתה מקבל מהם תקציב לסיורים ודברים כאלה?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: בקליטה חברתית ודאי.

<ג'ורג' דובין: אני אנסה לענות על השאלה.

<ג'ורג' דובין: זו שאלה לא כל כך פשוטה.

<ג'ורג' דובין: כסף שאנחנו כותבים פרויקטים לקליטה בקהילה, בחוסר ברירה אני נותן לתלמידים של האולפן, שיהיה להם לפחות טיול או כמה טיולים לשנה לכיתה.

<ג'ורג' דובין: זו התשובה שאני אמרתי.

<ג'ורג' דובין: אבל יש מאה ואחד דברים שאנחנו חייבים לעשות בכסף של קליטה בקהילה ועודד, סליחה, הוא יודע את זה לא פחות טוב ממני.

<ג'ורג' דובין: זה מה שרציתי להגיד.

יוני שטבון: ומשרד החינוך?

יוני שטבון: לא אמרת.

<ג'ורג' דובין: המורים זה משרד החינוך.

<ג'ורג' דובין: הוא משלם משכורת למורים ישר ולפעמים חסר למורים, אני מתקשר לאנשים שנמצאים בחינוך למבוגרים ואנחנו מקבלים מה שצריך, אבל בגלל שיש לנו עלייה גדולה משרד החינוך קיצצו שעות עולים.

<ג'ורג' דובין: כאן בידיים שלי יש הוכחה.

<ג'ורג' דובין: אני הגעתי עם הוכחה.

עודד פורר: משרד החינוך קיצץ מ-500 שעות לאולפן, שזה מה שצריך, לחמישה חודשי לוח.

עודד פורר: בפועל עולים באולפן מקבלים רק 320 עד 350 שעות.

<קריאה: אנחנו מקבלים הרבה פידבקים בגלל זה.

עודד פורר: בעינינו, אנחנו רואים את זה בחומרה.

עודד פורר: היו לנו מספר דיונים בינינו לבין משרד החינוך ופה יצטרך לבוא פתרון.

עודד פורר: אני גם דיברתי על זה עם משרד האוצר.

עודד פורר: בפורמט הזה הנזק נגרם - - -

יוני שטבון: וגם מגיל מסוים.

יוני שטבון: אם אני לא טועה, זה מגיל 15, ומי שעלה חודשיים לפני כן, באוקטובר, הוא כבר לא נכנס לגיל והוא אפילו לא נספר.

<ג'ורג' דובין: בידיים שלי כאן יש הוכחה.

יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן אחרי זה למאיה שריר ממשרד החינוך - - -

<קריאה: זה לא מאיה, זה מגי.

<ג'ורג' דובין: אני אתן דוגמה.

<ג'ורג' דובין: אם בבית ספר יש 90 תלמידים עולים ובשנת 2013 היו לנו 150 שעות, נכון להיום יש לנו 25 שעות.

<ג'ורג' דובין: זה פחות 25 שעות, זה המון.

<קריאה: זה לא אולפן, זה שעות תוספתיות בבית הספר.

<ג'ורג' דובין: שעות עולים לבית ספר.

יואל רזבוזוב: יש לנו את מגי ואת מאיה.

יואל רזבוזוב: מאיה זה בתי הספר ומגי זה האולפנים.

יוני שטבון: אדוני היושב ראש, אני מבקש עוד שאלה אחת.

יוני שטבון: כשאתם מדברים, משרד החינוך, גם על הקיצוץ, אני רוצה לדעת מי מבקר שהמנהל משתמש בשעות החינוך ל עולים דווקא לעלייה ולא לדבר אחר.

יוני שטבון: למה אני שואל את השאלה הזו?

יוני שטבון: לא סתם, כי אנחנו שומעים, עוד פעם, ציוצים אני קורא לזה, ממנהלי בתי ספר וממורים שלא רוצים לחשוף את שמם שאומרים שמשתמשים בכסף הזה שמיועד לעלייה לתחומים אחרים בתוך בית הספר.

יוני שטבון: האם יש גורם שאוכף את הדברים האלה דווקא לנושא הזה?

שמעון אוחיון: אולי לפני כן, סליחה, אדוני היושב ראש, אני רוצה לשאול את השאלה.

שמעון אוחיון: מאוד מאוד חשוב שתציגו לנו באמת מערך, כי זה מאוד חשוב.

שמעון אוחיון: אנחנו רואים שמשרד הקליטה ערוך ומוכן ומסודר מבחינת הפעילות שלו והוא יוצא מגדרו כדי לקלוט את העלייה הזאת.

שמעון אוחיון: האם משרד החינוך נערך, האם יש כאן תכניות מיוחדות שנוספו בעקבות העלייה החדשה?

שמעון אוחיון: האם יש תוספת תקציבית?

שמעון אוחיון: כפי שאנחנו שומעים עכשיו, יש ירידה בעניין הזה.

שמעון אוחיון: בכלל כיצד משרד החינוך נערך בעניין הזה של קליטת העולים, כדי שבאמת ייקלטו, וגם אם תוכלו להגיד לנו משהו גם על קליטת מורים עולים.

שמעון אוחיון: בסוגיה הזאת אני מבין שעל פי החלטת ראש הממשלה, על פי התכנית, יש גם ציפייה ממשרד החינוך שגם הוא יתרום את חלקו בהקלה ובקליטת מורים עולים.

יואל רזבוזוב: בואו נשמע את משרד החינוך.

יוני שטבון: לאחר מכן ידברו ארגוני העולים, אבל נשמח לשמוע תשובה.

<מגי קורן: בוקר טוב.

<מגי קורן: בהמשך לדברים של מר דובין בנתניה, אני רוצה לתת רק איזה רקע כללי כדי שהנוכחים יקבלו תמונה מלאה.

<מגי קורן: משרד החינוך ומשרד הקליטה והסוכנות, שלושתם מאז קום המדינה מקיימים את האולפנים בשיתוף פעולה, אלא שלאורך השנים חלו שינויים.

<מגי קורן: נכון להיום, כמו שג'ורג' ציין, מורים באולפנים ממומנים על ידי משרד החינוך.

<מגי קורן: מתוך כ-70 מיליון שמוקדש לצורך של כ-450 מורים באולפנים משרד הקליטה מממן 12 מיליון בשכר ההוראה.

<מגי קורן: הסכם ההפעלה שג'ורג' ציין על 500 שקל ללומד, עד לפני שנתיים הסוכנות שילמה וחתמה את הסכם ההפעלה מול כל גוף מפעיל.

<מגי קורן: משרד הקליטה מפנה את העולה אל האולפן ביישוב מסוים.

<מגי קורן: ברגע שהכיתה נפתחת אנחנו פותחים את הכיתה ומורים שלנו מתחילים לעבוד והגוף המפעיל מקבל פר לומד 500 ₪.

<מגי קורן: החל משנת 2015 - - -

שמעון אוחיון: אני רואה שאת מדברת על הסוכנות.

<מגי קורן: לא, אבל הסוכנות כבר לא מממנת את זה.

<מגי קורן: מ-2015 משרד הקליטה ומשרד החינוך מממנים את ה-500 שקלים.

שמעון אוחיון: יהודה שרף, אתה מאשר זאת?

יוני שטבון: זה סותר את מה שנאמר פה לפני רגע.

שמעון אוחיון: אנחנו צריכים לברר.

שמעון אוחיון: לפני רגע דיברת בהתלהבות, יהודה.

<יהודה שרף: אני דיברתי בהתלהבות עד 2014.

יואל רזבוזוב: אם ב-2015 יעבור התקציב ו - - -

<מגי קורן: הסוכנות כגוף מקצועי ממשיך להפעיל וחותם את הסכם ההפעלה מול הגופים המפעילים וה-500 ₪ ממומנים גם על ידי משרד הקליטה ומשרד החינוך החל מ-2015, 50-50.

<מגי קורן: בשנתיים האחרונות הייתה ירידה הדרגתית.

ישראל חסון: את יודעת בבקשה להסביר את ההיגיון שבהעברת התקציב מכיס אחד לכיס שני ודרכו לכיס הייעודי?

<מגי קורן: לא הבנתי את השאלה.

יוני שטבון: למה זה עבר מהסוכנות לשני משרדים במקביל על ה-500 שקלים?

<מגי קורן: לא, הסוכנות מימנה את זה לאורך שנים, 500 ₪.

עודד פורר: אני אסביר בקצרה את העניין הזה.

עודד פורר: הסוכנות לאורך השנים לקחה חלק במימון האולפנים.

עודד פורר: במסגרת הסכם שנחתם ב-2012 הם אמרו שבשל קיצוצים שעשו הסוכנות היהודית הם צריכים לצאת מהעניין הזה.

עודד פורר: תקציב משרד הקליטה הוא זה שספג את היציאה של הסוכנות היהודית לטובת העניין, עדיין האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך עומד על כך, אגב, שמי שאחראי על החינוך ועל לימודי השפה זה משרד החינוך, לכן הוא זה שנושא בנושא הזה של האולפנים.

עודד פורר: נגעתם פה, אני חושב, בנקודה של מחלוקת משמעותית.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת חסון, יש לי פגישה דחופה במשרד האוצר, חבר הכנסת חסון שהוא חבר ועדה ימשיך לנהל את הדיון במקומי ויש לנו כאן את חבר הכנסת שטבון.

ישראל חסון: תגיד להם להתנהג יפה.

יואל רזבוזוב: להתנהג יפה.

יואל רזבוזוב: (היו"ר ישראל חסון)

יוני שטבון: חבר הכנסת חסון, אפשר שמשרד החינוך ישלימו?

יוני שטבון: בבקשה.

<מגי קורן: באמת לנוכח העלייה והגידול מספטמבר 2014 אנחנו גייסנו מורים חדשים ורבים במגבלות התקציב הקיים.

<מגי קורן: בנתניה אנחנו עומדים על למעלה מ-30 כיתות שנפתחו באולפן ועד אתמול אני יודעת שכמעט בכל היישובים אנחנו ענינו על הצרכים, גויסו מורים ופתחנו כיתות לכל העולים, לא רק לעולי צרפת, גם עולים, כמו ששמעתם, מאוקראינה, שגם שם יש גידול.

<מגי קורן: בית ברודצקי, כפי שהמנכ"ל אמר, אנחנו גייסנו גם מורים לשם, לאולפן הצעירים בתל אביב.

<מגי קורן: באשר לשעות.

<מגי קורן: כדי לעמוד במגבלות התקציב אנחנו מקיימים את הלימודים - - -

יוני שטבון: מגבלות התקציב זה אחרי שהתקציב שקוצץ, צריך להגיד.

יוני שטבון: קוצץ התקציב.

יוני שטבון: את יכולה להסביר, בבקשה, כמה קוצץ מ-2013 ל-2014?

<מגי קורן: לא, הוא קוצץ בעבר עם הצמצום בעלייה.

<מגי קורן: המשרד שלנו הגדיל את התקציב, אני קיבלתי תקציב של עוד כ-30 תקנים בשנתיים האחרונות שאותם עדיין אני מנצלת עכשיו.

<מגי קורן: חמישה חודשים אנחנו מלמדים באולפנים ואין אולפן שמקבל פחות מ-440 שעות, זה בדוק.

<מגי קורן: אנחנו יושבים על לוח, המקסימום זה 500, זה תלוי בחגי ישראל שנופלים.

<מגי קורן: אנחנו משתדלים שאולפנים לא יירדו מ-450, 445 שעות, במקרים מסוימים אנחנו גם מוסיפים.

<מגי קורן: כך שלגבי השעות אין בעיה.

<מגי קורן: אם יהיו שאלות נוספות, אני אשמח.

<מגי קורן: מורים עולים, העמיתה שלי תוסיף, אנחנו גם מעמידים את המורים לקורסים של מורים עולים.

<מגי קורן: תודה.

ישראל חסון: תאמרי לי, בבקשה, רק שאלה אחת.

ישראל חסון: הירידה ל-440 שעות, מה המשמעות שלה מבחינת העולה?

ישראל חסון: בממד האיכות של העניין.

<מגי קורן: ללא ספק ולפי כל הנתונים, והיה צוות בין משרדי, שמנכ"ל משרד הקליטה ומנכ"לית המשרד הקימו, ואנחנו הגשנו נייר עמדה, ללא ספק ומחקרים מעידים שעולה צריך לפחות 1,000 שעות כדי להגיע לרמה בסיסית של השפה.

<מגי קורן: אנחנו הגשנו בקשה לתוספת תקציבית, אבל נכון להיום על מנת לענות לצרכים הקיימים כבר למעלה מעשור האולפן עומד על חמישה חודשים, כשעולי אתיופיה מקבלים עשרה חודשים.

<מגי קורן: התכניות מותאמות גם לאוכלוסיות השונות.

<מגי קורן: אז יש אוכלוסיות צעירות, שאנחנו מגיעים איתם להישגים יפים.

<מגי קורן: אנשים מבוגרים צריכים להמשיך את תהליך הלמידה.

<מגי קורן: ההישגים שאנחנו רואים לאורך השנים, יש הישגים גם במבחנים וגם בנתונים, אבל אנחנו - - -

שמעון אוחיון: אבל 1,000 שעות תמיד יותר טוב מ-500.

<מגי קורן: נכון, אבל כרגע אנחנו מתוקצבים על חמישה חודשים ואנחנו עושים את המרב במסגרת הקיימת.

ישראל חסון: מאחר שחבר הכנסת שטבון הוא זה שהזמין, אני הייתי עוצר על הנקודה הזו ועושה עליה זום ומפרק אותה, משום שלטעמי זו התשתית המשמעותית ביותר שהמדינה יודעת לתת בשלב הראשון.

ישראל חסון: זה שבחור צעיר יודע ללמוד את השפה יותר מהר מהוריו, זה אין ספק, אבל הוריו צריכים לפרנס והפרנסה שלהם נגזרת מידיעת השפה ותהליך השילוב שלהם נגזר מידיעת השפה והיכולת הכלכלית שלהם נגזרת מהשפה ולפיכך הסוגיה הזו, יוני, אני הולך פה על פי הרצון שלך - - -

יוני שטבון: אני אומר פה בהמשך למה שאמר היושב ראש, אנחנו נזמן דיון ממוקד על הנושא של האולפנים בדגש על משרד החינוך, בשמחה רבה, אבל כיוון שעלו פה עוד נושאים אני אשמח לתת למר אבי זאנה.

ישראל חסון: מר זאנה, בבקשה.

<אבי זאנה: שלום וברכה.

<אבי זאנה: אני קודם כל בהחלט רוצה לברך על הקידום הרב של הפעילות של הממסד לגבי העלייה מצרפת.

<אבי זאנה: אנחנו כעמותה עצמאית פרטית שחיה רק מכספי תרומות החלטנו גם לתרום את חלקנו בנושא של עידוד עלייה.

<אבי זאנה: לפי דעתי יש מספר תחומים שעוד לא מכוסים, אנחנו משתדלים להיות הראשונים בתחום הזה כדי לעורר וכדי לעודד פעילויות בתחומים מסוימים.

<אבי זאנה: למשל כל הנושא של מתבגרים, הרי את העלייה מצרפת, אם ננתח אותה לפי גילאים אנחנו נראה שב-2014 העלייה התחלקה פחות או יותר ב-2,000 ילדים, 2,000 מבוגרים ו-2,000 פנסיונרים.

<אבי זאנה: כל התחום של הפנסיונרים, שהוא תחום שיילך ויגדל, וזאת תרומה מאוד משמעותית למדינת ישראל מבחינה כלכלית, זו עלייה שקל מאוד לקלוט אותה, יש היום גידול מאוד משמעותי בתחום הזה, אנחנו שלחנו בשליש האחרון 11 שליחים לצרפת כדי לתת דגש וטיפול ייחודי ונפגשנו עם מאות פנסיונרים שפתחו דרכנו תיקי עלייה ושיעברו עכשיו לסוכנות היהודית כדי להמשיך את הטיפול.

<אבי זאנה: אני מדבר על פרויקט שנקרא 'פרויקט סבבא', שהוא מאוד באופנה היום בצרפת, אני מדבר על תחום מאוד משמעותי שלצערנו בארץ מתמודדים איתו וניסינו, מה שנקרא יפה שעה אחת קודם, להתמודד איתו בחוץ לארץ, שזה התחום של המתבגרים.

<אבי זאנה: הילדים בני 12 עד 15, שמגיעים לארץ ללא שום הכנה, ללא שום מודעות, ללא שום הבנה למה שמצפה להם, לפעמים ללא ידיעתם.

<אבי זאנה: צריך להעלות את הנושא הזה.

<אבי זאנה: אם נסתכל על המספרים שמשרד הקליטה מעלה באתר שלו אנחנו נראה שהאוכלוסייה הזאת מהווה היום כמעט 2,000 אנשים, אני מדבר על הילדים, בני העולים, מה שנקרא.

<אבי זאנה: האוכלוסייה הזאת חייבת וצריכה, ויצרתי קשר עם מספר מנהלי בתי ספר שהסכימו שבתוך מסגרת בית הספר היהודי אולי יינתנו בצורה עדינה, בגלל שזה נושא שהוא לא קל, התמודדות של המשפחה.

<אבי זאנה: יש לנו פרויקט ייעודי לתחום הזה, שהוא מחנך מאוד, ידוע בקהילה, שמנסה לגבש עם ההורים ועם המחנכים בעיקר עם הצעירים את כל הנושא של ההכנה של ההתמודדות של בני הנוער שלצערנו כשהם מגיעים לפה, וג'ורג' יכול לדבר על זה, ויש לנו הרבה בעיות של נשירה, הרבה בעיות של טיפול נוער - - -

יוני שטבון: סוגיית הנשירה זו סוגיה שצריך להיכנס אליה.

יוני שטבון: יש עוד סוגיה נוספת, נשירה של בני נוער וצריך להיכנס יותר לעומק.

<אבי זאנה: אני חושב שזה תחום שבהחלט שווה הכנה בחוץ לארץ.

<אבי זאנה: לקחנו על עצמנו, היות שזה תחום שהוא לא מטופל, לטפל בו.

<אבי זאנה: התחום השלישי, אני נותן בראשי פרקים, כדי שתדעו פחות או יותר מה עושה עמותת עמ"י, הנושא של האולפנים שעלה כאן.

<אבי זאנה: אנחנו לקחנו על עצמנו עם האולפן הכי גדול באירופה שנמצא בפריס, שרובכם מכירים אותו, כבר לפתוח מספר כיתות ייעודיות לנושא של עולים, עם תמיכה ייחודית, היות שללמוד ארבע-חמש שעות בשבוע לאולפן לקראת עלייה זה נושא שדורש כמעט 1,000 יורו היום בצרפת, ולכן בתיאום עם מנהל האולפן, מר רפי מרציאנו, לקחנו על עצמנו לפתוח כבר את שתי הכיתות הראשונות, שכבר מלאות, כי יש דרישה גם ב - - -

יוני שטבון: סליחה, איפה זה קורה?

יוני שטבון: איפה שני האולפנים האלה?

<אבי זאנה: בפריז, במרכז - - -

יוני שטבון: אני עוצר את זה פה בכוונה, כי הנושא של האולפנים, שאני זוכר, וגם מהתכנית של 'צרפת תחילה' וגם בכלל בהתחייבות, יש משימה שהוטלה על ההסתדרות הציונית, לפתוח אולפנים בצרפת.

יוני שטבון: איפה זה עומד, בבקשה?

יוני שטבון: איפה הסוגיה הזאת עומדת?

<אבי זאנה: אנחנו בהחלט מאוד קרובים להסתדרות הציונית, שגם מארחת אותנו במשרדים שלה בפריז ואנחנו משלבים - - -

יוני שטבון: אני שואל שאלה פרקטית.

יוני שטבון: זו המטרה של הדיון הזה, איפה עומדת, מר עודד פויר חברי, סוגיית האולפנים בצרפת עצמה?

יוני שטבון: איפה הסוגיה הזאת עומדת עכשיו?

<עודד פויר: הסוגיה הזאת הייתה אמורה להיות בסיבוב הראשון של 'צרפת תחילה', מכל מיני סיבות שלא תלויות בהסתדרות הציונית, זה עבר כרגע למימוש דרך החברה החדשה לעידוד עלייה, בעדיפות ראשונה.

<עודד פויר: התכניות קיימות - - -

יוני שטבון: מה ששמעתי עכשיו, שזה לא הולך לקרות.

יוני שטבון: כי אם זה עבר מפה לפה ומפה לפה, זה אומר שזה כרגע באוויר.

<עודד פויר: התכניות קיימות, סגורות לפרטי פרטים, ברגע שכל התקציבים של החברה יאושרו אנחנו מוציאים את זה לפועל.

עודד פורר: כמו שציינתי בדיון הקודם, החברה מגישה את ההצעות שלה עכשיו לוועדת המכרזים של המשרד.

עודד פורר: ההצעה הראשונה שעולה לדיון היא ההצעה הזו.

יוני שטבון: זו החברה לתועלת הציבור.

עודד פורר: אגב, זה בלי קשר להקמת החברה.

עודד פורר: זה בירוקרטיה, תעזוב, זה לא משנה אם בסוף ההתקשרות תהיה עם החברה או עם - - -

יוני שטבון: בשביל זה אנחנו פה.

עודד פורר: לא, לא משנה אם ההתקשרות תהיה עם החברה או עם הצ"ע (הסתדרות ציונית עולמית), כי בסוף זה המוסדות הלאומיים.

עודד פורר: מגישים את ההצעה הזו לוועדת המכרזים, זה אמור לעלות לדיון בשבועיים הקרובים.

עודד פורר: זה מתקציב של השנה הזו שאמור להיות מחויב לשנה הבאה ואז מרגע שאנחנו מאשרים את התקציב יכול לענות עודד תוך כמה זמן הם מבצעים את זה.

יוני שטבון: אם סוכנות הביצוע לעניין הסוגיה של האולפנים בצרפת?

<עודד פויר: כן.

יוני שטבון: כמה זמן לוקח לכם לפתוח דבר כזה?

<עודד פויר: יש כבר רכזת בשטח שמחכה לצאת לדרך, שהיא בן אדם מאוד מאוד מקצועי.

<עודד פויר: יש שלבים בתכנית, זה לא המקום לפרט, ממיפוי, מציאת מורים וכו'.

<עודד פויר: התהליך הזה הולך לכלול משהו חדשני, כי כיתת אולפן זה לא רק לצרף אנשים ולדבר איתם בעברית עם איזה שהוא מורה שמדבר עברית, כי הוא ישראלי לשעבר או משהו כזה, אנחנו הולכים לייצר הכשרת מורים ברמה הגבוהה ביותר, בשיתוף פעולה עם בית ספר לשפות של האוניברסיטה העברית.

<עודד פויר: אולפן זה אולפן, ילמדו עברית ברמה גבוהה.

<עודד פויר: אגב, האולפן הזה הולך להוות פלטפורמה לתכנים נוספים של עלייה.

<עודד פויר: זאת אומרת דרך העברית אנחנו נכניס שמה תכני עלייה.

<עודד פויר: מעבר לזה שאתה יוצר קבוצה שברגע שאתה בקבוצה אתה כבר יוצר תהליך, אנחנו מכניסים לשם עוד תכנים - - -

יוני שטבון: קודם שייצא המכרז.

יוני שטבון: אני מבין שזה הסיפור.

ישראל חסון: חבר'ה, אני צריך להשתלט.

<אבי זאנה: אני רוצה ברשותכם - - -

ישראל חסון: בבקשה, אדוני, רק יש לנו לוח זמנים מאוד מוגבל.

<אבי זאנה: בהחלט.

<אבי זאנה: דבר אחרון בצרפת שאנחנו עושים ולפי דעתי צריך לשים את הדגש, אני קורא גם לכל האנשים העוסקים בתחום הזה, מעבר לסרסל ולקריטיי, יש עוד 300 קהילות בצרפת שלא מגיעים אליהן, גם במסגרת הירידים האחרונים שהיו מאוד מוצלחים ומאוד משמעותיים, בבולון ובקריטיי וכו'.

<אבי זאנה: אנחנו סבורים שיש היום כ-100 קהילות שכמעט אף שליח ציוני ישראלי לא מגיע אליהם.

<אבי זאנה: לקחנו באמצעים הדלים שלנו סבב של שלוש שליחויות בשליש האחרון להגיע למקומות שלא שמעתם עליהם, כמו אוטון, כמו רואן, כמו בזייה וכו', שם היהודים בקהילות של כמה מאות יהודים.

ישראל חסון: אבי, אפשר שאלה אינפורמטיבית?

ישראל חסון: יהדות צרפת יוצאת למדינות אחרות?

ישראל חסון: מה החלוקה הפנימית?

יוני שטבון: יש פה דב מימון שעשה את המחקר הזה, לא?

<אבי זאנה: יש הגזמה מופרזת למספר היהודים שמגיעים לקנדה ולארצות הברית.

<אבי זאנה: אין לנו נתונים, לא יהיו לנו נתונים.

<אבי זאנה: לפי האנשים שאנחנו מכירים בתוך הקהילה, אם זה ראשי הקהילה, מנהיגים, אנשים שבתוך בתי הספר היהודיים, בוא לא ניסחף על ידי הכותרות בעיתונות, הרוב המוחלט של העולים מצרפת מגיעים לארץ.

<אבי זאנה: יש בהחלט קבוצת גיל מסוימת של משכילים שרוצים לרכוש ניסיון במדינות אנגלוסקסיות מבחינת שוק העבודה.

ישראל חסון: אבי, תודה רבה.

<אבי זאנה: רציתי, ברשותכם, להוסיף כמה דברים על הדברים של - - -

ישראל חסון: אתה הולך להסתכסך עם חבר הכנסת אוחיון, הוא היה צריך לצאת לדיון לפני 10 דקות.

<אבי זאנה: אני חייב לענות למנכ"ל משרד הקליטה, שרוצה להקים תכנית של לימודים אחר הצהריים בנתניה אצל ג'ורג', בשביל הצעירים היהודים מצרפת.

<אבי זאנה: אני רק רוצה להזכיר לעודד שעמותת עמ"י בשיתוף עם גורמים אחרים מספר שנים מפעילה ולפי דעתי זה הזמן אולי גם לעשות שיתוף פעולה, גם תקציבי, בתחום הזה.

<אבי זאנה: תכנית מאוד מוצלחת, עם רכזות, עם מורים, עם אוכל ולימודים אחר הצהריים.

<אבי זאנה: יש דברים שנעשים על ידי עמותות וחשוב שהפורום הזה ישמע מהם.

ישראל חסון: בבקשה, חבר הכנסת אוחיון.

שמעון אוחיון: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

שמעון אוחיון: אני מתנצל בפני כולם משום שגם ביוזמתי יש דיון בעוד כמה דקות שמתחיל בוועדת הכספים לגבי מפעל מגבות ערד ואני נאלץ לעזוב.

שמעון אוחיון: אני יודע שאני אמור גם להקשיב לאחרים ולשמוע וללמוד מהם ואני מבקש את סליחתם מראש.

שמעון אוחיון: אני רוצה לומר משהו.

שמעון אוחיון: כמובן תודה לחברי יוני שיזם את הדיון הזה.

שמעון אוחיון: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה כדי לקדם דברים ועשייה וגם חקיקת חוקים למען העלייה מצרפת.

שמעון אוחיון: אני חושב שהתייחסות קצת שונה היום צריכה להיות לגבי הטיפול בעלייה.

שמעון אוחיון: זה לא עניינו של משרד העלייה והקליטה ושל הסוכנות היהודית ובמידה כזאת או אחרת משרד אחר.

שמעון אוחיון: הראייה צריכה להיות רב מערכתית.

שמעון אוחיון: אנחנו מדברים על עלייה מאוד איכותית, ייחודית, גם אם ישנם אנשים שהגיעו והגרו מצרפת למקום אחר, הרי אותם אנשים שמגיעים לכאן מגיעים והחליטו בכל זאת בגלל הזיקה הציונית, זו עלייה עם חיבור חזק למסורת, לנושא הציוני, וכפי שאמר גם ראש הממשלה, אנחנו לא עוסקים בסעד ובתמיכה, אלא אנחנו רואים בעלייה הזאת כלי חשוב לקידום החברה גם מבחינה כלכלית וחברתית.

שמעון אוחיון: זו עלייה שמביאה איתה בעלי מקצועות שיכולים לתרום לחברה ולקדם אותה, כפי שגם יהודים מברית המועצות תרמו בשנות ה-90 בצורה מאוד מאוד מרשימה.

שמעון אוחיון: לכן גם ההתייחסות צריכה להיות רב מערכתית.

שמעון אוחיון: כל אחד יצטרך לבוא ולהפשיל שרוולים, כל משרד, נצטרך לעקוב אחריו, לא רק משרד החינוך, מה הוא נותן, מה הוא לא נותן בעניין הזה.

שמעון אוחיון: גם אם משרד השיכון, פונים אליו וגרעין רוצה להתיישב בניצן ומחפש את העזרה, גם איתו אנחנו נבוא ונבדוק אחריו.

שמעון אוחיון: אותו הדבר לגבי כל משרד ומשרד.

שמעון אוחיון: גם משרד הכלכלה, לא נסתפק בהצהרות, אלא אנחנו נעקוב.

שמעון אוחיון: אני מוכרח לומר שמצאתי גם שיתוף פעולה עם משרד הבריאות בקידום חוקים.

שמעון אוחיון: אנחנו בשלב מתקדם לגבי המקצועות הפרא רפואיים, אנחנו בשלב התחלתי לגבי הרופאים.

שמעון אוחיון: אני הנחתי מזמן הצעת חוק שנוגעת, גברתי ממשרד החינוך, לגבי מינימום של 1,000 שעות באולפן, שהמדינה תצטרך להתמודד עם זה.

שמעון אוחיון: לא היה קל בהתחלה, אני מקווה שעכשיו אנחנו בשלים ומוכנים, המדינה מוכנה, כדי לקדם את הצעת החוק שהנחתי אותה לפני כמה וכמה חודשים כבר, רק צריך לראות שהיא בשלה.

שמעון אוחיון: אני רוצה לראות את השלטון המקומי, את מרכז השלטון המקומי, לא רק את נתניה ואשדוד, מה עושה מרכז השלטון המקומי, מה חלקו בקליטת העלייה הזאת.

שמעון אוחיון: לא כל אחד מחפש מים, לא כל אחד מחפש ים, יש כאלה שמחפשים מקומות אחרים וצריך לראות מה התרומה של מרכז השלטון המקומי לגבי עלייה כזאת.

שמעון אוחיון: במקרה אנחנו מדברים על צרפת, אבל כל עלייה אחרת.

שמעון אוחיון: אם באמת יחד נעבוד, גם במסגרת חברי הכנסת, החקיקה, הדיונים, המעקב שלנו, והמעקב, אני מאמין שזה לא יהיה רק פה, אני מתאר לעצמי, כפי שנעשה גם בעבר בוועדה לביקורת המדינה, אנחנו נלחץ שכל מי שקיבל על עצמו משהו מבחינת ההחלטה, מבחינת המדיניות.

שמעון אוחיון: אנחנו נבקש ונזמן דיונים ונבקש ביקורת כדי שהדברים יבואו לידי ביצוע כדי שחלילה לא נאכזב את האנשים הללו והם באמת יעלו, ישתלבו וייקלטו כאן בארץ.

שמעון אוחיון: אז אני שוב מודה לחברי יוני ואני חושב שצריך להמשיך בדיונים הללו, במעקב, בחקיקה ובעשייה.

שמעון אוחיון: תודה רבה.

ישראל חסון: מר סם.

<סם קדוש: אני מנהל של ארגון CNEF שמטפל ומלווה את הצעירים דוברי הצרפתית בארץ.

<סם קדוש: בכמה נקודות, כמו שאומרים, 'עם הנצח לא מפחד מדרך ארוכה', אני אגיד שגם הארגונים העולים לא מפחדים מדרך ארוכה.

<סם קדוש: פה זה בטוח שיש לנו, אנחנו מרגישים את השינוי ואנחנו רואים את זה.

<סם קדוש: כמו שהיה לפני דיון פסטורלי, היושב ראש לא היה פה, אבל אם אנחנו נאמר הכול טוב והכול בסדר אנחנו לא נתקדם.

<סם קדוש: יש גם דברים שאנחנו חייבים להתקדם ולראות עוד פעם מה קורה.

<סם קדוש: הדברים הכי חשובים בשבילי הם שיתוף פעולה.

<סם קדוש: חבר הכנסת יוני שטבון היה לפני שבוע וגם מנכ"ל משרד הקליטה ראה בכנס שארגנו לצעירים, 700 צעירים שעשו יותר משמח בתיאטרון ז'ראר בכר והם פה, הם פה והם היו תוססים ואנחנו צריכים לטפל בהם.

<סם קדוש: היו רק 700 בתיאטרון, אבל אחת הנקודות שאני רואה מבחינת הדיון הזה, יכול להיות שמבחינת הכוונות הטובות, גם מבחינת השרים, מבחינת המנכ"לים וכו', נראה לי שאנחנו מגיעים לאיזה קונצנזוס.

<סם קדוש: יש ישיבות, ישיבות עם הסוכנות, עם ההסתדרות הציונית, ודווקא הכנס יצא משיתוף הפעולה, אבל מה שאני מרגיש שבדרג, אולי יותר למטה במשרדים, מבחינת הפקידים, הם לא מרגישים מה שכמעט כל אחד פה מרגיש כל יום, שיש עלייה צרפת.

<סם קדוש: הצעירים באים, אני מדבר על הצעירים אבל בסופו של דבר כל העולים, נראה לי שהכול בסדר, טוב, נמשיך, כמו שהיינו מדברים כשהיו 1,500 עולים.

<סם קדוש: לא, אנחנו ב-6,000, צריך שינויים ואת זה הארגונים לא מרגישים בשטח וגם העולים לא מרגישים.

יוני שטבון: אתה יכול לפרט?

ישראל חסון: סם, סליחה רגע, אפשר לעשות פה דיון שכולנו נרגיש בו טוב וסיסמאות.

ישראל חסון: אם אתם רוצים להיות פרקטיים, זה אני אומר לך ולדוברים האחרים, תגיד בבקשה שלושה דברים שלפי דעתך הם 80% מהבעיה.

ישראל חסון: תגיד, נראה, אם אנחנו מבינים שזו בעיה נמשיך לטפל.

ישראל חסון: אבל אם לא, אז אנחנו יוצאים מפה בהורה.

<סם קדוש: יש כמה דברים, אני לא רוצה לקחת את הזמן של אחרים, אבל עוד פעם, יש דברים, כמו שאמרנו, אנחנו נהיה בסדר גם בדברים הקטנים.

<סם קדוש: למשל לפני כמה חודשים היה דיון על האוכלוסייה שאנחנו גם מטפלים, כשאנחנו מדברים על צעירים זה לא רק סטודנטים, זה גם החיילים הבודדים, זה גם שירות לאומי.

<סם קדוש: היה דיון על בנות שירות לאומי ונראה לי שאני כתבתי על זה לאנשים, עד היום הזה הבעיה לא נפתרה.

ישראל חסון: מה הבעיה?

<סם קדוש: יש 50 בנות שיש להן בעיה מבחינת הפטור, למה?

<סם קדוש: מבחינת בירוקרטיה, גם ממשרד הביטחון.

<סם קדוש: לא יודע אם יש מישהו פה ממשרד הביטחון או הצבא, זה לא מתקדם.

<סם קדוש: עוד פעם, 50 בנות שבאות עם מוטיבציה גדולה לא יכולות לקבל - - -

עודד פורר: סם, למי כתבת?

עודד פורר: למשרד הביטחון?

<סם קדוש: לכולם, אני כתבתי, פה היה דיון עם היושב ראש - - -

עודד פורר: זה שהיה פה דיון בסדר, אבל אחרי הדיון למי נתת את זה?

<סם קדוש: כתבתי גם למִנהלת, אתמול ישבתי עם מנכ"ל השירות הלאומי, אבל הדברים - - -

עודד פורר: אחד הדברים שאתה יודע, בשבוע שעבר נתת לי את אותו נאום ואמרתי לך, 'סם, תבוא אליי עם הבעיות, נטפל בהן'.

עודד פורר: אז באמת אני אומר את זה, תבוא, הבעיה הזו של מנהלת השירות הלאומי, אני לא מכיר אותה.

עודד פורר: תעביר אותה אליי.

יוני שטבון: היה פה כבר בוועדה והיו פה כל הנציגים - - -

עודד פורר: יוני, זה שהיה פה דיון בוועדה זה בסדר, הבעיה היא לא בעיה שמשרד הקליטה אמון עליה.

עודד פורר: יש לנו מערכת יחסים מאוד טובה עם אכ"א וגם עם מנהלת השירות הלאומי, תבוא אליי עם הבעיה הזו ונעשה את הכול כדי לפתור אותה.

עודד פורר: באמת אני אומר.

עודד פורר: אני אומר את זה כדי לפתור, לא כדי להוריד את זה מסדר היום.

ישראל חסון: סם, יש לך עוד דקה.

ישראל חסון: בבקשה.

<סם קדוש: גם לדעת.

<סם קדוש: זאת אומרת עוד פעם, צריך חשיבה.

<סם קדוש: למשל אני אגיד, השנה ה-CNEF הוציא, טוב שאני קיבלתי, עוד לא קיבלתי, אבל בעזרת ה' אני אקבל מהתמיכות 150,000, אבל - - -

עודד פורר: זה 150,000 יותר משנה שעברה.

<סם קדוש: נכון, כי לא היה, אבל מצד שני הארגון הוציא 100,000 אירו, שזה לא אותו דבר, כדי לעזור, ופה יש ראשי ארגונים שיכולים להעיד על זה, כי מבחינת התורמים, הם רצו לעזור לצעירים שאין להם כסף בצרפת, כי לא כולם עשירים, ואנחנו שמנו 100,000 אירו על השולחן.

<סם קדוש: הייתי רוצה, שאלה קונקרטית, כמו שהיושב ראש אומר, איפה אני יכול למצוא איזה פרטנר, איזה ווין-ווין, שקל מול שקל?

<סם קדוש: יכול להיות שמי שיושב על ידי יוכל לעזור לי, אבל בסופו של דבר - - -

אלי כהן: תגיד מי יושב לידך, שייכנס לפרוטוקול לפחות.

אלי כהן: אלי כהן, אני סגן נשיא הקרן לידידות, שבאנו לפה כדי להציע תכנית ולשמוע רעיונות מהחבורה, כי אנחנו הולכים לעבוד בצרפת ולסייע ביחד עם משרד הקליטה וביחד עם הסוכנות ואנחנו נכונים לעשות כל דבר על מנת לעזור בגידול בעלייה.

<סם קדוש: הנה, קיבלת כבר איזה רעיון.

<סם קדוש: תודה, היושב ראש, אני כבר קיבלתי.

ישראל חסון: תודה רבה, אדוני.

ישראל חסון: מי זה מר אלן זיתון.

<אלן זיתון: אני חוזר על נקודה שהעליתי בדיון הקודם ואני רוצה לפרט.

<אלן זיתון: שוב, יש תכנית, יש קידום, אבל האלוהים בפרטים.

<אלן זיתון: אני רוצה לתת לכם דוגמה של משהו שעבד אחרי הרבה שנים והוא דוגמה לכל משרדי הממשלה.

<אלן זיתון: לפני כשש-שבע שנים ישבנו עם אמיר שנון להסביר שמשרד הבריאות לא יודע לטפל בתארים של הצרפתים בישראל.

<אלן זיתון: אמיר שנון עם המנכ"ל שלו דאז ברלוביץ עבד איתנו, משרד הבריאות היה המשרד הראשון שתרגם כל דבר לגבי התארים באתר שלו בצרפתית.

<אלן זיתון: עכשיו אני שומע שגם משרד החינוך עובד על זה.

עודד פורר: כל המשרדים, זאת החלטת הממשלה.

<אלן זיתון: אבל פה הזמן - - - אנחנו כבר מדברים על זה הרבה שנים ועשינו את הרשימה הזאת, עודד, ביחד, צריך לקדם את זה במהירות ובדחיפות.

<אלן זיתון: הנקודה השנייה, אנחנו רואים שיש צרפתים או דוברי צרפתית במשרדי הממשלה, שמבינים בגדול את המערכת הצרפתית, אז הרבה יותר קל.

<אלן זיתון: דיברנו לדוגמה עם ציפי ויינברג, שנמצאת פה, שבעצם שכשיש כמה אנשים ממדינות שבמשרד מדברים את השפה שלהם ההכרה בתארים פתאום מהירה יותר והרבה יותר פשוטה.

<אלן זיתון: אני מבקש מכל משרד ממשלה לדאוג שיהיו לו אנשים שמבינים את המערכת.

<אלן זיתון: כשמשרד החינוך עלה עם משלחת שלמה לצרפת להיפגש עם משרדי הממשלה שעובדים באותו תחום, הם חזרו לפה ואז 90% מהחסמים ההבנתיים של התארים הצרפתיים נעלמו בבת אחת.

<אלן זיתון: אני מבקש ממשרד הבריאות להחליט ולארגן משלחת של המשרד לצרפת כדי להבין בפרטים איך זה עובד ולקדם.

<אלן זיתון: בגלל שכל פעם שאנחנו, עם שמעון אוחיון שבאמת עושה עבודה פנטסטית, ואני חושב שהוא אחד מהגורמים היעילים ביותר בעניין של התארים - - - כל תואר זה שנה עבודה, שנה וחצי על שינוי אחד בתואר אחד של מקצוע אחד.

<אלן זיתון: אין זמן.

ישראל חסון: אלן, ברשותך, הנקודה ברורה.

ישראל חסון: גב' ציפי ויינברג, את מוכנה לתת לנו הבהרה לנושא הזה?

<ציפי ויינברג: אלן זיתון אמר נכון, אנחנו באמת לפני שנה וחצי יצאנו במשלחת של שלוש עובדות מהאגף להערכת תארים לצרפת במסגרת פרויקט טייקס של האיחוד האירופי, במימון האיחוד האירופי, ונפגשנו שם עם משרדי הממשלה הצרפתיים על מנת להבין את כל התעודות שמנפיקים שם.

<ציפי ויינברג: בצרפת כל נושא הענקת התעודות הוא מאוד מסובך, זה לא כמו בארץ.

<ציפי ויינברג: בצרפת משרדי ממשלה רבים מעניקים שם תעודות והיינו צריכים ללמוד את הנושא הזה, לראות מי מנפיק תעודות אקדמיות, מי לא תעודות אקדמיות, כי אנחנו מעריכים רק תארים שהם אקדמיים.

<ציפי ויינברג: נפגשנו עם משרד הבריאות הצרפתי, עם המשרד להשכלה גבוהה, עם משרד התרבות ובאמת לקחנו המון דברים, שינינו כמה נהלים אצלנו בכל מה שקשור להכרה בתארים בצרפת והיום ההכרה שלנו בתארים מצרפת היא נכונה יותר, היא מיטבית.

<ציפי ויינברג: זה בעניין מה שאלן אמר.

<ציפי ויינברג: מעבר לזה, תרגמנו את אתר האינטרנט, כבר שלושה חודשים שהוא מתורגם לצרפתית, גם, בין היתר.

<ציפי ויינברג: לפני מספר שנים הסדרנו גם את ההכרה בתארים של הגרנד דה קול, שזה תארים מצרפת.

<ציפי ויינברג: בזמנו הם הוכרו כתואר ראשון, היום הם כבר מוכרים כתואר שני.

<ציפי ויינברג: בגדול, אני חושבת שאנחנו בסך הכול - - -

יוני שטבון: יש את החלטת הממשלה, צריך ליישם אותה.

יוני שטבון: זה האירוע הגדול.

<ציפי ויינברג: נכון, החלטת הממשלה לגבי משרד החינוך, האגף להערכת תארים, אומרת לנושא תעודות הבגרות שאנחנו נביא את זה בפני ועדת ההיגוי הבין משרדית.

<ציפי ויינברג: מאחר שהאגף להערכת תארים עובד לפי כללי הממונה על השכר באוצר ונציבות שירות המדינה, אז כל שינוי בכללים דורש החלטה של ועדת ההיגוי ובעצם נציבות שירות המדינה והממונה על השכר באוצר.

<ציפי ויינברג: כמו שאמרה החלטת הממשלה, נושא תעודות הבגרות יובא לדיון בוועדת ההיגוי, כמו כן יובא לדיון בוועדת ההיגוי נושא התרגומים.

ישראל חסון: מתי זה אמור לקרות?

<ציפי ויינברג: החודש יש לנו ועדה.

עודד פורר: אני רק אגיד בעניין הזה, כי האמירה של ראש הממשלה וגם של הממשלה ושל שרי הממשלה בישיבה הייתה ברורה, מה שנקרא נותנים חודש לוועדת ההיגוי להסדיר את הנושא הזה ואם לא, יכול להיות שהממשלה תחליט גם בניגוד לעמדה של ועדת ההיגוי בהקשר של הבגרויות.

עודד פורר: העמדה הייתה מאוד מאוד חדה וברורה, זאת העמדה שאנחנו נוביל, שהשרה שלי תוביל בממשלה וזו העמדה גם של ראש הממשלה בעניין הזה, במקרים מאוד מאוד חריגים יידרשו לטעמם תעודות בגרות.

עודד פורר: אם מישהו מגיע עם תואר ראשון, חזקה עליו שיש לו תואר ראשון, לא צריך לבדוק את תעודת הבגרות שלו או ללכת אחורה, למעט מקומות שהם חריגים מאוד, אבל בוודאי שרוב המוסדות בצרפת - - -

<אלן זיתון: אני חושב שהגיע הזמן שאותו דבר יהיה גם במשרד הבריאות, שבעצם המון המון תארים צרפתיים, אין מה לעשות, יש הרבה יהודי צרפת בתחום של הבריאות ואני חושב שמשרד הבריאות, אם עכשיו תהיה משלחת שהולכת ללמוד את המערכת זה יזרז.

ישראל חסון: איזה עוד תחומים יש?

ישראל חסון: משרד הבריאות, משרד - - -

<אלן זיתון: משרד הכלכלה, לדוגמה מהנדס צרפתי - - - צריך להבין שכשמדברים על הכרה בתארים יש שתי הכרות, יש הכרה של תואר אקדמי בשביל משרד החינוך, אבל אותו בן אדם צריך לעשות הכרה בתארים פעמיים.

<אלן זיתון: מהנדס או אדריכל הלוך למשרד הכלכלה, שהאתר שלו עד היום רק בעברית.

<אלן זיתון: שוב, צריך שיתחילו להבין שלצרפתים יש תארים שונים ולעבוד על זה.

<אלן זיתון: והנקודה שאני רוצה להוסיף לעודד פורר, הוועדה להסרת חסמים, בואו נפתח אותה.

<אלן זיתון: אני חושב שאתה צריך בוועדה הזאת עוד אנשים בתחום של ביזנס, בתחום של יזמות, ולפתוח אותה לא רק בעניין של התארים, בהרבה תחומים אחרים, בגלל שזה כנראה עובד, אבל זה מאוד מצומצם רק לתארים וזה חבל.

ישראל חסון: אני לא הבנתי את ההערה שלך.

<אלן זיתון: הוועדה להסרת חסמים היום מתעסקת בעיקר בתחום של התארים.

עודד פורר: זה לא נכון.

<אלן זיתון: איך אומרים את זה בעברית?

עודד פורר: חסמים בתעסוקה של עולים.

<אלן זיתון: בתעסוקה, אבל בפועל, בוא נגיד ככה, רוב העבודה עד היום הייתה העניין של התארים.

עודד פורר: ממש לא, רוב העבודה היום - - -

<אלן זיתון: זה מה ששמענו עד היום.

עודד פורר: שווה לקרוא את ההחלטה, היא מפורסמת ואנחנו גם נתרגם אותה לצרפתית השבוע ונפיץ אותה בצרפתית גם, אבל ההחלטה מדברת על כל חסמי התעסוקה, החל מהתרגומים שדיברת עליהם, שזו הערה שאתה העלית בזמנו בפנינו ונכנסה להחלטת הממשלה, תרגום כל אתרי הממשלה.

עודד פורר: היא מדברת על מבחנים של נציבות שירות המדינה, שיתקיימו בשפות לעולים, אגב לא רק מצרפת, גם באנגלית, ברוסית ובספרדית.

עודד פורר: היא מדברת על האפשרות להגיש, אמרתי את זה בדיון הקודם, מועמדות לשירות המדינה עוד לפני שיש לך בכלל את ההכרה בתואר ובלבד שעד ההגעה שלך לוועדה, כי זה לוקח לפעמים כמה חודשים, תציג את ההכרה הזו בתואר, על מנת לא לחסום מישהו מלגשת למכרז כי הוא לא ניגש קודם לוועדה.

עודד פורר: ההחלטה הזו מאוד מורכבת - - -

<אלן זיתון: אבל כמה צרפתים היו רוצים להגיש למערכת המדינה?

<אלן זיתון: 90% מהצרפתים צריכים דברים אחרים.

עודד פורר: אלן, אתה אמרת לפני רגע שצריך שיהיו עובדי מדינה צרפתים.

עודד פורר: אם לא ייגשו למכרזים הם לא יהיו.

עודד פורר: יותר מזה,אני רק אסיים ואומר, הוועדה הזו להסרת חסמים, אחד הדברים שהחליטה הממשלה, שהיא לא מתפרקת אלא היא הופכת לוועדה קבועה שתשב באופן קבוע ומעת לעת תביא לממשלה החלטות ככל שיידרשו לשנות, כי הרגולציה כל הזמן משתנה.

<אלן זיתון: צריך לפתוח אותה לעוד תחומים.

ישראל חסון: אלן, אני יושב פה ובסוף אני רוצה לעזור לך ואני שואל את עצמי במה אני אמור לעזור לך.

ישראל חסון: אז אמרת, תארים, אמרת משרד הבריאות, אמרת משרד הכלכלה ובסוף הוספת עוד חסמים.

ישראל חסון: אפשר לדעת למה אתה מתכוון במדויק?

ישראל חסון: כי עונה פה המנכ"ל והוא אמר, 'אדוני, אני יושב עם ועדה', תגיד בבקשה איזה רשימה של חסמים מפריעים לך שהמנכ"ל יודע לקחת את זה מחר לוועדה ולהודיע לי 'טיפלתי בחסמים שאלן אמר'.

יוני שטבון: אני רק אוסיף לשאלת היושב ראש.

יוני שטבון: יש עוד דבר שעלה בשדולה וגם בדיונים פה, חסר לנו מיפוי.

יוני שטבון: יש פה את הנושא של התארים שעולה כל הזמן ובאמת הוא אמיתי, ואני גם שמח על החלטת הממשלה ואנחנו גם מתכוונים לעקוב אחרי זה ולראות מה קורה עם הדברים, אבל למפות את העולים מצרפת.

יוני שטבון: יש איזה תחושה שכולם מגיעים עם תארים, כולם מגיעים עם הבעיות האלה ויש חסמים נוספים שכדאי למפות.

יוני שטבון: אני חושב שגם כארגון חוץ ממשלתי וגם אנחנו כממשלה וככנסת כן נכון פעם אחת ולהבין מה סוג האוכלוסייה שמגיעה.

יוני שטבון: האם התארים זו הסוגיה המרכזית או שיש חסמים נוספים, וזו עבודה שמוטלת עליכם ועלינו יחד.

ישראל חסון: אלן, לפי דעתי אתה צריך להפנות את זה למשרד הקליטה, הם צריכים לתת לך את כל הנתונים.

עודד פורר: יש פה גם את מנהלת אגף התעסוקה במשרד, יש פה גם את המרכז והם עוזרים בנתונים.

עודד פורר: אגב, הם אלה שהעלו את ה - - -

יוני שטבון: אז כמה יש באמת?

עודד פורר: וגם ארגוני עולים.

עודד פורר: המנעד הוא רחב.

<מיכל אבגנים: אני רוצה להגיב.

<מיכל אבגנים: אני מנהלת אגף רישוי עיסוקים במשרד הכלכלה, חברה בצוות להסרת חסמים לעולים.

<מיכל אבגנים: אני רוצה להתייחס למה שאמר ידידי כאן.

<מיכל אבגנים: לא מדובר בהכרה כפולה של משרד הכלכלה.

<מיכל אבגנים: משרד החינוך מכיר בתארים לצרכי שכר, אנחנו מכירים בתעודות לצרכי תעסוקה.

<מיכל אבגנים: במסגרת הוועדה להסרת חסמים ירדנו לרזולוציות יותר נמוכות - - -

ישראל חסון: עלינו, ברזולוציות עולים.

<מיכל אבגנים: פתחנו את השערים, הפחתנו את הנטל הבירוקרטי שקיים כיום על בעלי רישיונות או בדרך להשגת רישיון.

<מיכל אבגנים: אנחנו סגורים על 'עלינו'.

עודד פורר: אגב, ההתעסקות גם הייתה באופטיקאים, כך שזה יכול להסתדר עם הרזולוציות.

יוני שטבון: ועולים זה עלייה.

<מיכל אבגנים: לעניין התארים עצמם אנחנו לא נסמכים על איזה שהיא ספרות שאומרת שהמוסד הזה אנחנו מכירים ומהמוסד הזה אנחנו לא מכירים.

<מיכל אבגנים: אנחנו מזמנים אישית את הבוגר עצמו כדי להבין אם הוא דובר את השפה ההנדסית או דובר את השפה האדריכלית כדי לסייע לו בתהליך של העיסוק.

<מיכל אבגנים: לשאלתך, או לאמירתך, לא מדובר פה בהכרה כפולה.

<מיכל אבגנים: לעניין התרגום של אתר האינטרנט, משרד הכלכלה עובד על הנושא הזה, אנחנו לומדים את זה, צריכים להבין את המשמעויות.

<מיכל אבגנים: אני לא יודעת לומר אם נעמוד ביעד של חודש, אבל אנחנו אכן מבצעים פעולות כדי ללמוד את זה ולקדם את הנושא.

<נטליה זלינגר: אני נציגת משרד הבריאות.

<נטליה זלינגר: משרד הבריאות עלה פה לא מעט פעמים בדיון הזה.

<נטליה זלינגר: אני חושבת שרוב המשתתפים פה בדיון מכירים באמת ברצון של משרד הבריאות לקדם את הנושא של הקליטה של העולים החדשים, בוודאי בהסרת החסמים.

<נטליה זלינגר: אני לא ארד פה לרזולוציה של מה שאנחנו עושים, אבל מה שכן, אני רוצה בפורום הזה להגיד, בגלל שיתוף הפעולה הפורה שלנו עם ארגוני העולים הנושא של הפצת מידע בקרב העולים, אם זה בארץ ואם זה בחו"ל, לפעמים המידע שאנחנו מקבלים, שהופץ לעולים, הוא מידע מוטעה ואחר כך אנשים, או שעולים לארץ או ששוקלים לעלות לארץ - - -

ישראל חסון: מי מפיץ אותו?

<נטליה זלינגר: כל מיני אנשים, כל מיני גורמים, אנחנו לא יודעים, אנחנו לא יכולים לפנות אליהם - - -

<קריאה: בתקשורת, שלא מכירים את הנושא ומדברים עליו, ואז אנשים באים אלינו אחר כך.

<נטליה זלינגר: בדיוק, מביאים אלינו דברים כאלה.

<נטליה זלינגר: דבר נוסף שעלה פה זה הנושא של הכנסים והמידע שמביאים לעולים.

<נטליה זלינגר: אני קוראת מפה שאנחנו נהיה שותפים בהעברת המידע הזה - - -

יוני שטבון: זה חשוב מה שאת אומרת, מאוד.

יוני שטבון: ירידי העלייה, נמצא פה מר פיקאר, אולי תתייחס.

יוני שטבון: יש מישהו שאחראי פה לירידים שקורים בצרפת?

יוני שטבון: אולי תתייחס לנושא.

<אריאל פיקאר: קודם כל אני רוצה להגיד שאנחנו כמשרד הקליטה לא אחראים על האנשים שמפיצים שמועות.

ישראל חסון: חבר'ה, די, עצור.

ישראל חסון: זה ברור לחלוטין.

ישראל חסון: משרדי הממשלה צריכים לפעול כמשרדי הממשלה, יש את האינפורמציה המוסמכת ולשם צריך להפנות את האנשים ואם מישהו מסתמך על תקשורת או חבר, אני חושב שזו בעיה שלו.

ישראל חסון: בסך הכול מדברים על אנשים שבאים מארץ מאוד מתוקנת, עם מורשת ממשלית קצת יותר ותיקה משלנו והם יודעים היכן למצוא את האינפורמציה המוסמכת.

יוני שטבון: מה שחשוב, אדוני היושב ראש, שיהיה שיתוף פעולה בין הירידים לבין המשרד.

<אריאל פיקאר: אבל מה שחשוב להגיד שאחד מהדברים שאנחנו עושים, בשיתוף פעולה עם הסוכנות ובמסגרת אותם ירידים, באמת להפיץ את האינפורמציה הנכונה.

<אריאל פיקאר: אנחנו מביאים עובדי מדינה ועובדי ממשלה מכל המשרדים שמעבירים את האינפורמציה.

<אריאל פיקאר: היה איזה שהוא ליקוי בנושא הפצת האינפורמציה מצד המשרד שלנו, הדבר הולך להיות מתוקן היום ואנחנו כל הזמן מנסים להעביר את ה - - -

ישראל חסון: תרשה לי לומר לך דבר אחד ובוא נעצור פה, כי יש לנו עוד שש דקות שאנחנו צריכים לסגור את הישיבה.

ישראל חסון: אני חושב שברגע שהמסלול יהיה חלק וברור ואנשים ישתמשו בו לא תצטרך לעסוק בהסברה, אנשים יגיעו לזה.

ישראל חסון: אני אומר לך מהרושם שלי, יש פה תהליך מאוד מאוד טוב, השאלה היא שאלה של קצב.

ישראל חסון: זה כל הדיון.

ישראל חסון: אם משרד הכלכלה ואם משרד הבריאות, ושמענו את משרד החינוך שמתעסק בתארים, יבואו ויגדירו לעצמם, 'אנחנו עוד חודשיים-שלושה', לא משנה, יגדירו זמן, 'אנחנו רוצים להיות מסונכרנים וסגורים', אז בסדר, אז הציון יהיה 90, לא 100, אבל גם 90 זה ציון עובר.

ישראל חסון: לפיכך אני אומר לך, אם יש לקח אחד פה, דווקא בגלל ריבוי המשתתפים, מהדיון הזה, זה שאני הייתי קובע תאריך יעד והולך ממנו אחורה ואז אני הייתי יודע לבוא ולהגיד לציבור רבותיי, בתאריך ה-1 במרץ, בתאריך ה-1 בפברואר, לא משנה לי, אנחנו שמים רגל על הגז וגומרים את הנושא, פשוט מסיימים את הנושא.

ישראל חסון: זה לא משהו שכל היום כל יום נוספים לך עוד עשרות אלפי פרטים ונושאים שאתה צריך להתמודד איתם.

ישראל חסון: המדינה צריכה לקחת את הנושא הזה, היא יודעת כבר מה עומד לפתחה, היא יודעת מה מתגלגל, להגדיר תאריך ומהתאריך הזה גמרנו, ואז לא צריך הסברה ולא צריך הצהרות ולא צריך כנסים ולא צריך כלום, החיים יעשו את שלהם.

ישראל חסון: אני מציע לכם לחשוב על זה, אני אציע ליושב ראש הוועדה פה לעשות בעוד חודש דיון שיגדיר תאריך בתיאום.

<קלאודיה כץ: יש תאריך בהחלטת הממשלה, ב-1 בינואר.

<קלאודיה כץ: אנחנו מסונכרנים עם כל המשרדים, כל דרכי הפעילות של העולים בכל המשרדים ובכל השפות יעלו לאוויר וייכנסו לתוקף, ואם יש עוד דברים שלא נגענו בהם אני אשמח לקבל מכל חבריי - - -

ישראל חסון: אני מבקש סליחה, לא הבנת אותי.

ישראל חסון: אני טוען שאם יש בעיה בסנכרון תארים, למשל בתחום ההנדסי או בתחום הזה.

ישראל חסון: זה שאת תתרגמי את זה, זה בסדר, אבל אני חושב שמשרד הכלכלה צריך לקבוע לעצמו, כמו שבמשרד החינוך פה נתנו דוגמה מאוד מאוד יפה, נסענו, ראינו, למדנו והתחלנו להניע תהליך של הכרה בתארים.

ישראל חסון: לוקחים את כל התחומים, גם במשרד הבריאות וגם במשרד הכלכלה, קובעים לצורך העניין הזה חודשיים, שלושה, לא משנה כמה, כן משנה כמה, זה צריך להיעשות מהר ככל האפשר וזהו זה.

ישראל חסון: ואז אני יודע, ואז לא אני יודע, אז אני מסתכל על החיים מהזווית של העולה, הרי מה שחשוב פה זו הזווית של העולה, כשהעולה מגיע יש לו מסלול שהוא יודע לעשות הערכת מצב לעצמו ולצאת לדרך בכוחות עצמו.

ישראל חסון: לשם אנחנו צריכים לשאוף.

ישראל חסון: זו דעתי.

<קלאודיה כץ: זו המהות של החלטת הממשלה.

<קלאודיה כץ: בדיוק על זה מדובר.

<קלאודיה כץ: גם על איך מכירים בתארים וגם איך מכירים על תארים.

<קלאודיה כץ: ה-1 בינואר של כל מה שאתה אומר, זה נכון מאוד.

<מיכל אבגנים: רק לפרוטוקול אני רוצה לציין שאנחנו משרדי הממשלה לא שותפים ולא מסונכרנים עם ערבי המידע שחושבים שהם נכונים והצגנו את זה בוועדה עצמה.

יוני שטבון: ערבי המידע של הסוכנות?

<מיכל אבגנים: כן.

<שי פלבר: יש שני דברים.

<שי פלבר: יש את ערבי המידע של הסוכנות היהודית ויש ירידים שאנחנו עושים בשיתוף עם כל המשרדים, משרד החינוך היה שותף.

<שי פלבר: נשמח לשתף אותם בירידים בהמשך.

<קריאה: זה ממש לא מדויק.

ישראל חסון: אני מוכרח לומר לך, אני חושב שאתם צריכים ללכת בכלל במסלול אחר.

ישראל חסון: אם אני מרשה לעצמי להעיר, אני חושב שאת צריכה לבוא לשבת ולהגיד לעצמך, אוקיי, מתי אני כמשרד יוצרת את ארגז הכלים לעולה, מתי אני אומרת לו - - -

<מיכל אבגנים: זה קיים, כבר התארגנו.

<אלן זיתון: אדוני היושב ראש, עשינו את המבחן הזה, לקחנו עולים חדשים, אמרנו לכל אחד מהמשרדים 'לך לחפש את המידע', הם לא מוצאים את המידע היום.

<אלן זיתון: זה מאוד מסובך.

<אלן זיתון: אנחנו עוזרים - - -

יוני שטבון: הנושא הובהר.

ישראל חסון: אני מציע לכם הצעה ידידותית.

ישראל חסון: אני לא יודע כמה זמן הכנסת עוד תשקיע בדברים הללו ואתם תוזמנו וזה נושא שלטעמי הוא מדי חשוב לשנה-שנתיים הקרובות, אני מציע לכם להיות מאוד מאוד ממוקדים.

ישראל חסון: אנחנו פה שעה, התבדרנו סביב הרבה אמירות, צריך לבוא לפה מאוד מאוד קונקרטי, 1, 2, 3, 4, 5 ולזוז עם זה קדימה.

ישראל חסון: יחיאל, אתה רצית לדבר?

<יחיאל אקשטיין: רק להגיד מילה.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו בקרן לידידות מוכנים ורוצים לעזור כמה שאפשר.

<יחיאל אקשטיין: אני ישבתי עם ראש הממשלה וקבוצה של הסוכנות לפני שנה על הנושא של צרפת והוא שאל 'למה שהמספרים לא יהיו יותר גדולים?' אני לא יודע מה קורה בנושא, אנחנו מתמקדים במיוחד על יהודי ברית המועצות לשעבר, אבל אנחנו מתחילים עכשיו מחלקה עם 15 מיליון דולר, 20 מיליון דולר, ולמרות שאנחנו מתמקדים בברית המועצות לשעבר ובאוקראינה במיוחד, אנחנו מוכנים להיכנס ולעזור ולשתף פעולה איפה שיש צורך.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו לא יודעים מה קורה בתהליך של להביא יהודים בעלייה מצרפת, אני רק יודע שיש ביטוי באנגלית, strike when the iron's hot.

<יחיאל אקשטיין: עכשיו יש מצב של אנטישמיות בכל העולם, צריכים לקחת את ההזדמנות עכשיו, לא מחר, כמו שאמרת, עם תכניות מבוססות אחת אחרי השנייה ולהכפיל את המספרים ואנחנו מוכנים לעזור ולשתף פעולה כמה שאפשר.

ישראל חסון: תודה.

ישראל חסון: אסתר.

<אסתר בלום: תודה רבה.

<אסתר בלום: צר לי, המנכ"ל כבר יצא, הוא דיבר על החלטה של המשרד להכניס ארבעה רכזי מתנדבים למשרד הקליטה.

<אסתר בלום: אני מאוד מבקשת מאריאל ומקלאודיה להעביר למנכ"ל את ההפתעה שלי ושל ארגוני העולים להכניס רכזי מתנדבים לתוך משרד ממשלה?

<שי פלבר: זה לא בתוך משרדי הממשלה.

<שי פלבר: במסגרת תכנית 'צרפת תחילה' אנחנו נגייס ארבעה רכזי מתנדבים שיעברו ברשויות נתניה, חדרה, אשדוד, אשקלון, ירושלים והסביבה ותל אביב.

<שי פלבר: הם יעבדו במסגרת וביחד עם הסוכנות היהודית ובשיתוף פעולה מלא גם עם הפרויקטורים ועם התאחדויות העולים מתוך כוונה להגיע למתנדבים.

<שי פלבר: זה שיתוף פעולה עם משרד הקליטה.

<אסתר בלום: בסדר, אז תודה על ההבהרה.

<אסתר בלום: ואדוני היושב ראש, אתה אמרת כמה פעמים איזה מילה עוד אפשר להוסיף, אבל זה עוד דיון רחב, זה רווחה.

<אסתר בלום: אנחנו לא מדברים על זה, אנחנו יודעים שצרפת היא מדינת רווחה ואנשים מגיעים כשהם נראים על פניו אנשים עם אמצעים וכשהם מגיעים לכאן הם קורסים.

<אסתר בלום: זה דיון בפני עצמו.

<אסתר בלום: אנחנו גם עובדים עם משרד הרווחה, שגם משנה את תפיסתו, הן מבחינת כשירות תרבותית ומבחינת גיוס עובדים דוברי שפה ויש עוד מה לדבר ולעשות בנושא הזה.

<אסתר בלום: בבקשה, תשומת לבכם, מקבלי ההחלטות.

יוני שטבון: תודה רבה.

יוני שטבון: קודם כל אני חושב שמה שעשינו עכשיו זה אירוע משמעותי ביותר.

יוני שטבון: אחרי הדיון שהתחיל בתשע וחצי כשהראינו בסך הכול שיש אווירה חיובית של משרדי הממשלה והארגונים השונים להתקדם קדימה, ירדנו פתאום לתוך השטח ברזולוציה והבנו שיש הרבה דברים ופערים שכדאי - - -

<קריאה: עלינו לרזולוציה.

יוני שטבון: עלינו לרזולוציה, התקדמנו קדימה.

יוני שטבון: זו שפה חיובית.

יוני שטבון: עלינו, אנחנו עוסקים בעולים, הבנו שיש סוגיות שיש בהן פערים.

יוני שטבון: לא הכול ורוד.

יוני שטבון: אגב, זה טבעי, זה נורמלי, אין באף מקום או באף מדינה בעולם, חוץ מהמדינה היקרה שלנו, שהכול בסדר.

יוני שטבון: לעניין מה שאנחנו נמשיך לעשות.

יוני שטבון: כיוון שאת הדיון המהיר הזה יזמנו כשדולה, אנחנו נמשיך לקחת את הנושאים המרכזיים שעלו פה ולפרק אותם בדיוני ועדת העלייה והקליטה ובשדולה.

יוני שטבון: רק לדוגמה, מחר בערב אנחנו מקיימים דיון של השדולה בנושא חינוך ונציגי החינוך שיושבים כאן מגיעים ואנחנו ממשיכים בנושא.

יוני שטבון: שלושת הדברים שאני לקחתי מהסיפור הזה, אחד, כל הסוגיה של התארים, כמובן תקבל פה עלייה של רזולוציה נוספת בדיון בוועדה, מבחינתי, כמובן בתיאום עם היושב ראש וההנהלה עצמה.

יוני שטבון: הסוגיה השנייה שעלתה פה זה כל מה שקשור לתחום החינוך, שדורש פה עוד הבנה, עוד מה קורה פה בממשק מהאולפנים ועד הנוער שנמצא בתחום הזה.

יוני שטבון: והדבר השלישי זה כל מה שקשור לרווחה, שבאמת לא נגענו כאן מספיק.

יוני שטבון: כל מי שניתח, גם ממה שראיתי במחקרים, העלייה מצרפת אינה בהכרח עלייה שהיא כולה עם תארים או כולה מבוססת וכולה יודעים לאיפה היא הולכת, יש פה הרבה בעיות שאנחנו מטפלים בהם בשגרה.

יוני שטבון: לסיכום, אני מתחייב כאן יחד עם הארגונים ויחד עם השותפים כאן להמשיך ולבקר ובעיקר לעשות.

יוני שטבון: לא רק לבקר, להגיד מה לא טוב, אלא בעיקר לעשות יחד, תודה רבה.

ישראל חסון: תודה רבה.