ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 116, 2014-12-01 09:30

יואל רזבוזוב: בוקר טוב לכולם.

יואל רזבוזוב: כפי שאתם מרגישים, חם וסוער בכנסת.

יואל רזבוזוב: יזמתי הבוקר ישיבה בנושא פיקוח ובקרה על גופים העוסקים בעלייה.

יואל רזבוזוב: אני רואה כאן הרבה גופים, אנשים ציוניים שעושים הכול בשביל העלייה.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, ישנם גופים רבים וגם בשביל עצמי וגם בשביל המערכת והמדינה אני חושב שכדאי לעשות סדר, להבין מי אחראי על מה ומה כל אחד אמור לעשות, מי יצא ומי נכנס, והחלטת הממשלה החדשה וקרן הידידות שהחליטו לעשות מערך משלהם.

יואל רזבוזוב: יש לנו את 'נפש בנפש' ויש הרבה גופים שעוסקים בעלייה.

יואל רזבוזוב: לפי מה שאני מכיר, ממה שלמדתי בשנה הזאת, בראייה שלי, או לפחות איך שאני רואה את זה כשאני מגיע לשטח, אני רואה משרדי סוכנות ששם יושבים אנשים שקשורים גם לעבודת העלייה ושאר הדברים, החיזוק עם התפוצות ותכניות שונות, אני רואה את זה, לפחות ממה שראיתי ראיתי את המשרדים האלה, האם יש עוד משרדים?

יואל רזבוזוב: או הגופים האחרים, איך הם בשטח עושים?

יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין ברמה הפרקטית איך כל הדברים האלה קורים בשטח ואיך זה עובד בגופים האחרים.

יואל רזבוזוב: לפחות בגוף אחד אני יודע וראיתי את זה במו עיניי, אני חושב שאנחנו ניתן למנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר עודד פורר, לספר לנו גם על החלטת הממשלה וגם איך במשרד העלייה והקליטה, במחלקה הזאת, פועלים.

יואל רזבוזוב: נשמע את הגופים האחרים ואז נשמע גם על שיתוף הפעולה.

עודד פורר: קודם כל אני אשתדל לדבר קצר.

עודד פורר: בוקר טוב.

עודד פורר: אני חושב שזה מרגש את הקהל שהגיע לפה, זה מראה שהנושא תופס עוצמה ובצדק.

עודד פורר: אני יכול להגיד שאני בא לפה גם בתחושה מאוד מאוד נוחה, אחרי השנה וחצי האחרונות של הפעילות שלנו בקדנציה הזו בתחום העלייה והקליטה.

עודד פורר: אני חושב שאנחנו, לא רוצה להגיד דף חדש, אבל אנחנו נמצאים בתקופה חדשה ועידן חדש של שיתוף פעולה בין כל הגורמים, ואני יכול לברך אותך גם על הדיון כי הנושא הוא הנושא המרכזי שעליו שמנו דגש עם הקמת הממשלה.

עודד פורר: אתה רואה שיש הרבה גופים שעוסקים בעלייה ויש עוד הרבה שלא נמצאים פה גם, אבל ברור לחלוטין שבסוף מבחינת העולה, הוא רוצה לקבל את השירות שלו והוא רוצה לדעת שהכניסה שלו לישראל היא החלקה ביותר שאפשר ובסוף גם הקליטה שלו.

עודד פורר: ככל שמכינים את העלייה שלו כך גם הקליטה שלו תהיה טובה יותר.

עודד פורר: ומתוך העניין הזה, שיש לא מעט גופים שמתעסקים בעלייה באנו לממשלה בתחילת הקדנציה לפני כשנה ואמרנו שצריך להיות משרד ממשלתי שהממשלה אומרת באופן ברור שהוא מתכלל את נושא עידוד העלייה ושם המשרד שלנו שונה מהמשרד לקליטת עלייה למשרד העלייה והקליטה והצבנו כאחד היעדים המרכזיים שלנו גם את עידוד העלייה ושינוי מגמה במספרים של העולים לישראל והתחלנו בכל מיני תכניות כאלה ואחרות לטובת העניין.

עודד פורר: רק ברמת המספרים אני יכול לומר בשמחה שאנחנו רואים גידול משמעותי של 30% בעלייה לישראל בשנת 2014.

עודד פורר: השנה אנחנו נשבור שיא של למעלה מעשור במספרי העולים לישראל.

עודד פורר: הפעם האחרונה שהיו יותר מ-25,000 עולים היה ב-2003.

עודד פורר: מאז ועד היום היה ממוצע של 19,000-20,000 עולים, השנה אנחנו נגיע ל-26,000 עולים עד סוף השנה, זה הצפי שלנו, ובשונה מ-2003 רוב רובה של העלייה היא מה שנקרא עלייה מבחירה, אנשים ממדינות שלא מבריחים אותם, אלא שהם בוחרים לבוא לפה.

יואל רזבוזוב: השנה יש לנו - - -

עודד פורר: יש לנו, אבל אני מדבר על רוב העלייה.

עודד פורר: אם אתה לוקח מדינה כמו צרפת, שבכל העשור האחרון הממוצע של העולים היה 1,800-1,900 עולים והשנה אנחנו עוברים, אגב אתמול עברנו את ה-6,000 עולים מצרפת בשנת 2014, ואנחנו מסתכלים על קצב פתיחת התיקים בשיתוף הפעולה שלנו בצרפת עם הסוכנות היהודית, אני יכול להגיד פה, ואני חושב שאני גם אצליח לעמוד מאחורי המספר הזה, שאנחנו נגיע לקרוב ואולי אפילו נחצה את ה-10,000 עולים מצרפת בשנת 2015.

עודד פורר: זאת הערכה שלי ולשם אנחנו מתכווננים.

עודד פורר: זה גם מצריך היערכות מבחינת קליטה.

עודד פורר: היה גם דיון שאתה קיימת פה ואנחנו עובדים היום על תכניות מול רשויות מקומיות כדי לתגבר אותן, כי יש רשויות שצריכות את הסיוע הזה בקליטת העלייה.

עודד פורר: אם אנחנו מסתכלים על העלייה מאוקראינה, אגב לא מעט גם בזכות פעילות שלנו והכנסה של אוקראינה לתוך המנגנון שנקרא קרן הנמלטים שלנו ותגבור לעולים שמגיעים משם, בצדק אגב, כי אלה עולים שהיכולת שלהם לממש את רכושם לפני העזיבה שלהם היא מינימלית וגם הערך של המטבע בין הבוקר לערב כבר יורד משמעותית, והצלחנו לקבל תקציב נוסף מהממשלה לטובת קרן הנמלטים הזו וזה גם תגבר את העלייה משמעותית.

עודד פורר: אגב, מעל הציפיות שלנו.

עודד פורר: כשעשינו את זה ממוצע העלייה מאוקראינה היה 2,000 בשנה ואנחנו ציפינו ל-4,000 בשנה ואני יכול לומר לכם שהשנה אנחנו נחצה את ה-5,000 עולים מאוקראינה ואני מאמין שהמספרים האלה יהיו דומים גם בשנה הבאה.

עודד פורר: מבחינתנו, מבחינת התכלול, לפחות לנו, אני מקווה שגם לרוב הגופים היום, כבר ברור שיש גוף שמתכלל את הנושא הזה.

עודד פורר: יחד עם זאת יש גופים שפועלים היסטורית, שנים רבות, ועם זכויות רבות בתחום, וגם פה לא צריך לעשות זעזועים ולהפוך עכשיו את הקערה על פיה.

עודד פורר: בנוסף, אני משתף אתכם במגבלות שחלות עלינו כמשרד ממשלתי, ממשלת ישראל לא יכולה לבוא לתפוצות, למדינות ידידותיות, ובאופן רשמי לבוא כממשלה ולהגיד 'אני מעודדת את אזרחי המדינה לעזוב את המדינה'.

עודד פורר: זה לא מקובל, לא בעולם הדיפלומטי ולא בעולם של היחסים בין המדינות ולכן ישנם גופים כמו המוסדות הלאומיים שעוסקים בתחום שקיבלו את ההסמכה, גם להנפיק את אשרות העלייה, לסוכנות היהודית יש את ההסמכה הזו ממשרד הפנים, ומכאן שיתוף הפעולה, אבל בסוף הכול צריך להיעשות כשאנחנו רואים מה כל אחד עושה.

עודד פורר: לאור זאת קידמנו החלטת ממשלה שעברה בקיץ האחרון, על הקמת פרויקט לאומי לעידוד עלייה, מה שנקרא החברה לעידוד עלייה.

עודד פורר: אני שמח לבשר לכם שמסמכי החברה כבר הוגשו לרשם החברות על ידי הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, שהן בעלות המניות בחברה הזו, כמוסדות לאומיים שעוסקים בעלייה.

עודד פורר: שותפים בחברה הזו גם קרן היסוד, שאמורה לגייס כסף לחברה הזו.

עודד פורר: אנחנו מבחינתנו כבר מתחילים להכין את הדיונים על הפרויקטים הראשונים שהחברה הזו תעסוק בהם.

עודד פורר: המהות היא לא בהכרח רק בפרויקטים שעכשיו יהיו או לא יהיו, המהות היא שפעם ראשונה יושבת ועתד היגוי של ממשלת ישראל ושל המוסדות הלאומיים שרואים ביחד את כל מה שנעשה בתחום עידוד העלייה.

עודד פורר: זה מאוד מאוד חשוב גם לגבי המגזר השלישי שנכנס לתמונה, ואני רק יכול לברך על זה.

עודד פורר: כל שקל שיגיע לתוספת של עידוד העלייה, ואני אומר את זה גם לידידי אלי כהן, רק יוסיף, יעלה ויעצים, מי כמוך יודע את המשמעות ואת היכולת להשפיע, כי בסוף העולם הוא גדול, לצערי יש עדיין יותר יהודים בעולם מאשר בארץ ישראל, יש כ-8.5 יהודים בעולם לעומת 6.100 שחיים כאן.

עודד פורר: אני אשמח להפוך את המשוואה הזאת ולהגיע למצב שכאן יהיו יותר מ-7 מיליון יהודים.

עודד פורר: בשביל זה צריך לעבוד וצריך לעבוד בשטח וצריך להיות בשטח ואנחנו מתמודדים בכל מדינה עם בעיות מורכבות משלה, בין אם זה רוסיה, בין אם זה אוקראינה, בין אם זה צרפת ובין אם זה ארצות הברית.

עודד פורר: אני יכול לומר שככל שאנחנו נצליח לתגבר יותר את השטח נראה יותר עולים ונראה בסוף יותר צמיחה למדינת ישראל.

עודד פורר: כשאני מסתכל על העלייה אני רואה בה ערך למדינה הזו לשלושת האדנים, אני חושב, שהמדינה הזו נשענת עליהם, שזה התיישבות, זה ביטחון וזה עלייה.

עודד פורר: אלה שלושה אדונים שבלעדיהם כל מקום אחר נעלם.

עודד פורר: אם לא תהיה לנו עלייה לא תהיה לנו התיישבות, אם לא תהיה התיישבות לא יהיה ביטחון וחוזר חלילה, כל המעגל הזה.

עודד פורר: לנו האחריות לדאוג שזה יקרה.

עודד פורר: אנחנו משתדלים ומשקיעים מאמצים רבים.

עודד פורר: בנוסף העברנו רק בשבוע שעבר החלטת ממשלה.

עודד פורר: אני לא רוצה להשתמש במילים בומבסטיות, אבל היא מאוד מאוד משמעותית במובן של הסרת חסמים בתעסוקה לעולים.

עודד פורר: אני אפרט על זה טיפה יותר בהרחבה.

עודד פורר: זה נשמע כאילו מה הבעיה?

עודד פורר: תגידו שרופא שהיה פה הוא רופא שם, או תגידו שמהנדס פה הוא מהנדס שם.

עודד פורר: מדינת ישראל של היום זה לא מדינת ישראל של 48', מה לעשות, ובמשך 66 שנה ברוך ה' הממשלות הצליחו לייצר רגולציה שיש לה גם משמעות חיובית, גם את זה צריך לזכור.

עודד פורר: כשאתה ואני הולכים לרופא אנחנו רוצים לדעת שהרופא הזה הוא באמת הוסמך לרפואה ושהוא יכול לטפל בנו.

עודד פורר: ובתוך כל המכלול הזה גם צריך להסיר את החסמים ולא לשים עוד ועוד מגבלות.

עודד פורר: אני חייב לומר שכשבאנו עם זה בהתחלה כל משרדי הממשלה אמרו 'אין בעיות, הכול בסדר', והיום יש הבנה מאוד מאוד ברורה שיצאה מאותה החלטת ממשלה, שהמשרדים צריכים לשנות מדרכם ולהסיר רגולציה.

עודד פורר: אני יכול לתת את הדוגמאות, החל מהכרה בתארים.

עודד פורר: אני יכול להגיד לכם שבסופו של יום הדרישה שהיום דורשים, מישהו שלמד במוסד בחו"ל דורשים ממנו תעודת בגרות כדי להכיר בתואר שלו בחו"ל.

עודד פורר: זו דרישה שהייתה מתאימה אולי למדינת ישראל של לפני עשור, שהתמודדה עם הרבה שלוחות כאן והרבה בעיות שאז צצו עם כמה מוסדות.

עודד פורר: היום מגיע עולה, או תושב חוזר או ישראלי שיצא ללמוד בחו"ל, מכירים את המוסד שבו הוא למד, אם המוסד הוא מוסד ראוי ומוכר אני לא רואה את הצורך לבקש אוטומטית מכולם את תעודות הבגרות.

עודד פורר: חלק מהאנשים שמבקשים מהם תעודות בגרות, בתי הספר שלהם כבר נסגרו.

עודד פורר: ויש גם מוסדות מכובדים, שלא צריכים תעודת בגרות, כמו הרוורד.

עודד פורר: בשביל להתקבל להרוורד אתה לא צריך תעודת בגרות, אז מה, התואר שלי שם הוא לא אקוויוולנטי לתואר ישראלי?

עודד פורר: וזו דרישה אחת שתוסר במסגרת ההליך.

עודד פורר: צריך להבין שההליך של הסרת הרגולציה, גם הוא לא מתבטא בהרמת יד והורדת יד בממשלה.

עודד פורר: יש כאן רגולציה ששותפים לה המון המון גורמים ממשלתיים ולכך הם נדרשים.

עודד פורר: אנחנו נחזור בינואר לממשלה, גם עם החלטות על חלק מהרגולציה הזו.

עודד פורר: אגב, משיחה ששוחחתי הבוקר עם מנכ"ל משרד הבריאות, שאני רואה בו במובן הזה בהחלט שותף לתהליך הזה, הוא כמנכ"ל משתף איתנו פעולה באג'נדה הזו באופן מאוד ברור ואני חושב שהישג ראשון שהגיע יחד עם החלטת הממשלה הוא לגבי רופאי השיניים מצרפת.

עודד פורר: עכשיו משרד הבריאות נמצא בהליך של הסדרה רגולטורית, אני מקווה שלא יצטרכו שינוי חקיקה.

עודד פורר: אם יצטרכו שינוי חקיקה במצב מסוים, זה יכול להתעכב עוד יותר, ככל שלא תצליחו להגיע להסכמות כאן.

עודד פורר: אנחנו הצלחנו להביא לזה שהכרה ברופאי שיניים מצרפת תהיה כמו הכרה ברופא.

עודד פורר: רופא שיניים שעבד 14 שנה בצרפת לא יזדקק לעבור מבחן עיוני אלא רק מבחן מעשי ואיזה שהוא קורס השלמה של 60 שעות.

עודד פורר: אני חושב שזו בשורה מאוד מאוד משמעותית בתחום הזה.

עודד פורר: צריך להבין ששיטות הטיפול הן שונות ולכן גם נדרש איזה שהוא קורס התאמה, אבל אין שום סיבה להעביר מישהו עם ניסיון של 14 שנה ברפואת שיניים את הוויה דולורוזה של מבחן עיוני בשפה שהיא לא שפתו.

עודד פורר: כמובן שלעניין הזה נרתם גם המשרד שלנו ותירתם גם הסוכנות היהודית, בהכנה של קורסים ותכניות מיוחדות כדי לאפשר עלייה גם קבוצתית בתחומי התעסוקה.

עודד פורר: בנוסף אחד הדברים שלקחו על עצמם משרדי הממשלה בהחלטת הממשלה זה החובה לתרגם את כל הליכי הרישוי של כל משרד ומשרד, כי לכל משרד יש את הנושאים שלו, לשפות.

עודד פורר: לקחנו את ארבע השפות המרכזיות, שזה אנגלית, ספרדית, רוסית וצרפתית.

עודד פורר: בכך אנחנו מכסים חלק נכבד מהעולים הפוטנציאליים לישראל.

עודד פורר: מערך התקשוב הממשלתי גם נרתם לעניין הזה, כדי לסייע בהליכים האלה.

עודד פורר: בנוסף ייווצר הליך של בקשת רישיון עוד מחו"ל.

עודד פורר: הרי עולה שמחליט לבצע עלייה, יש לו כמה חודשים שהוא נערך, בערך כחצי שנה, עד שהוא מבצע את העלייה.

עודד פורר: אין שום סיבה שבזמן הזה הוא לא יעשה גם היערכות להכרה בכל התעודות שלו.

עודד פורר: פה, בהכנה לעלייה, מי שעוסק בזה יסתייע איתנו, אנחנו נייצר את המנגנונים האינטרנטיים ומשרדי הממשלה שבהם הם יוכלו להכיר בתעודות עוד מחו"ל ולקבל אפילו, אם זה לא את האישור הסופי, איזה שהוא אישור עקרוני, כי אם דורשים ממך איזה שהיא השלמה של תעודה כשאתה נמצא בארץ המוצא שלך, הרבה יותר קל לך להביא אותה מאשר כשכבר ביצעת עלייה ואתה נמצא פה ולך תחפש את המוסד שלך בצרפת או ברוסיה או בארצות הברית.

עודד פורר: החלטה נוספת שהתקבלה בנושא של שירות המדינה עם נציב שירות המדינה, אנחנו נאפשר לעולים שעדיין לא הוציאו את ההכרה שלהם בתואר לגשת למכרזים על תנאי.

עודד פורר: לפעמים העולה לא יודע שהוא צריך בכלל את ההכרה הזו והוא לא עשה את התהליך הזה וזה תהליך שלוקח לא מעט זמן.

עודד פורר: יוכל העולה שנניח אומר 'יש לי תואר ראשון מאוניברסיטה כזו או אחרת בחו"ל', הוא יוכל לגשת למכרז הזה על תנאי ובלבד שעד שתגיע הוועדה שלו הוא יצטרך להמציא את התעודות ולסיים את ההליך מול האגף להכרה בתארים.

עודד פורר: כמובן שבכוונתנו לבצע שני דברים בנושא של תרגום נוטריוני של מסמכים.

עודד פורר: האחד, כל המשרדים יצטרכו לתת רשימה סגורה של מסמכים שאותם צריך לתרגם, והיא חייבת להיות מצומצמת וסבירה ולא כל פעם שיוסיפו עוד מסמך.

עודד פורר: בנוסף בשנת 2015 אנחנו נקים קרן במשרד העלייה והקליטה שתסייע לעולים חדשים ותושבים חוזרים בתרגום נוטריוני של מסמכים ככל שהם יידרשו, כי קורה שעולים לפה עולים ובשביל שהם יוכלו לעבוד רק התרגום עולה להם 4,000 או 5,000 שקל וזה משהו שהוא לא מקובל.

עודד פורר: הקלה נוספת לנושא של נציבות שירות המדינה.

עודד פורר: ההקלה שדיברתי עליה לגבי בלי תעודה זה עולים עד שבע שנים בארץ.

עודד פורר: אז אנחנו נאפשר גם הליך של הגשת מועמדות לתפקידים בשירות המדינה באמצעות האינטרנט.

עודד פורר: הרי הליך הקליטה בשירות המדינה לוקח לעיתים חודשים, יכול להיות שמישהו יגיש את המועמדות, יראה שהוא מתקדם וזה יהיה בעיניו עוד זרז לעלייה לישראל.

עודד פורר: מבחני המיון לעולים בשירות המדינה יתורגמו לשפות.

עודד פורר: לא יודע מי מכם שיצא לו לעבור מבחן כזה, אבל המבחן הזה בעברית הוא מאוד מורכב וברגע שנעשה את התרגום הזה לשפות, שוב, צרפתית, רוסית, אנגלית, ספרדית, אנחנו נפתח בפני העולים גם כניסה לשירות המדינה, אני חושב שזה לא פחות חשוב.

עודד פורר: אני חושב שאנחנו נמצאים בתקופה מאוד מעניינת ומאוד מאתגרת בתחום הזה.

עודד פורר: אני נגעתי ככה במעט מדינות, אבל אנחנו רואים כמעט בכל מדינות אירופה עלייה במספרי העולים, באנגליה, באיטליה.

עודד פורר: אנחנו רואים גם במדינות דרום אמריקה, בברזיל.

עודד פורר: אם הצעדים האלה ימשיכו ויילכו וההשקעות שלנו בתחומים האלה יחד עם המוסדות הלאומיים יילכו ויעמיקו אני מצפה שגם נצליח לראות מספרי עולים גבוהים יותר.

עודד פורר: זה לפחות היעד שלנו ואני חושב של כל מי שיושב כאן.

יואל רזבוזוב: תודה לך על הדברים.

יואל רזבוזוב: קודם כל, כל מה שאמרת וההחלטות הן מצוינות ונכונות, אך בסופו של דבר, עוד פעם, ברמה הפרקטית, היום התקציב אצלכם והגופים כפופים אליכם.

יואל רזבוזוב: לפי התכנית איך זה עובד בפועל?

עודד פורר: בפועל כל גוף ממשיך לעשות את מה שעשה קודם, עם האמצעים שהיו לו קודם, הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית, קרן היסוד אוספת את הכספים למוסדות הלאומיים וממשיכים להשקיע בעלייה את מה שהם השקיעו, אלא אם כן הם יגידו אחרת, אני מניח שנציגיהם יציגו את זה היטב.

עודד פורר: מה שאנחנו עשינו זה הבאנו כסף תוספתי, הבאנו כסף נוסף לעלייה.

עודד פורר: כשאנחנו מביאים כסף נוסף לעלייה ובאים לחברה לעידוד עלייה עם המוסדות הלאומיים ואומרים שצריך לעשות פרויקט 1, 2, 3, 4, אני מעריך וימים יגידו, אבל לפחות לפי ההבנות שיש פה, שיבואו המוסדות הלאומיים ויגידו 'תראו, באנגליה אלה הפעולות שאנחנו מבצעים'.

עודד פורר: עם הכסף הנוסף אפשר לעשות עוד פעולות, או שצריך לקחת, בגלל שיש כסף נוסף, לעשות פרישמיש על כל הפעולות שמתבצעות שם ולעשות את זה אחרת לגמרי.

עודד פורר: כסף הוא חשוב, הוא מניע את המערכת, זה נכון, אבל התהליך הלא פחות חשוב הוא היכולת היום לשבת בצורה מסודרת, ליד שולחן אחד, ולהחליט על תכנית אסטרטגית של מדינת ישראל לעידוד עלייה.

עודד פורר: אחד היעדים הראשונים של החברה הזו יהיה להגיש תכנית כזו לוועדת ההיגוי ולבוא ולראות מה האסטרטגיה שלנו בתחומי עידוד העלייה, איך אנחנו גורמים למספרים האלה לעלות, כי זאת המטרה, ללא צל של ספק.

עודד פורר: לא רק להעלות, אלא גם להעלות בצורה כזו שתאפשר קליטה מיטבית כאן בארץ.

יואל רזבוזוב: בהמשך אנחנו נשמע את הגופים, איך הם בדיוק רואים את זה ואיך הם רוצים לעשות את הפעילות הזאת.

יואל רזבוזוב: שאלה שבכמה ביקורים שמעתי, רשויות מקומיות שרוצות ומעוניינות לקלוט עלייה, יש כאלה שרוצים ואומרים 'אנחנו רוצים', ישנם תקנים שאתם - - -

עודד פורר: לא.

יואל רזבוזוב: אז איך זה עובד בפועל?

עודד פורר: אין תקנים, אנחנו תומכים ברשויות המקומיות שמעוניינות לסייע בעידוד העלייה ולהשתתף בפרויקטים לעידוד עלייה.

עודד פורר: בין היתר, כדי שרשות תוכל לעודד עלייה היא צריכה להקדיש מאצלה כוח אדם מתאים לעניין הזה, שדובר את השפה ויכול לפעול.

עודד פורר: אנחנו מסייעים גם בפעילות, גם בהעסקה כזו ככל שהיא נדרשת, כמובן שזה נגזר ממספרי העולים ברשות ומהמחויבות של רשות.

עודד פורר: לצורך העניין מספרי העולים שרשות צריכה כדי להיכנס לתהליך הזה הם לא גבוהים או בלתי נתפסים, הם גם נגזרים מגודל הרשות ומהמדד הפריפריאלי שלה.

עודד פורר: אני לא אדרוש ממגדל העמק להציג את אותו מספר עולים שמציגה תל אביב וגם ברור שבמגדל העמק אני צריך לתת עוד משאבים כדי לגרום לעולים נוספים להגיע למגדל העמק.

עודד פורר: גם כאן יש אג'נדה של המדינה.

עודד פורר: היכולת שלנו להוסיף ולתת לעניין הזה, יש בזה חשיבות עצומה.

עודד פורר: בסוף אני אומר, בוא ניקח עיר כמו נתניה, אתה מכיר את נתניה, בנתניה אנחנו תומכים בסך של כמה מאות אלפי שקלים שבזה הרשות אמורה גם להעסיק את אותם פרויקטורים שאמורים לסייע לעולים הנמצאים וגם לעודד עלייה מבחוץ.

עודד פורר: זאת אומרת הרשות מחויבת לשלוח את הפרויקטור מטעמה לכנסי עידוד עלייה, כי הרציונל אומר, יש כנס בצרפת, הפרויקטור פוגש את העולים, הוא יודע להסביר להם על העיר שהם באים אליה, הוא יודע להכווין אותם מה הם צריכים לעשות והוא גם מסייע בידם בקשר שלו שהוא שומר איתם עד העלייה מהארץ, 'תביאו את האישורים האלה', 'אתם צריכים הרשמה לגני ילדים', 'אתם צריכים הרשמה לבתי ספר'.

עודד פורר: אני רואה בשלטון המקומי, אגב לכל הפעולות שלנו, כשותף מרכזי.

עודד פורר: אני כל הזמן אומר את זה, אני אומר את זה בהקשר של קליטת עלייה ובכל התחומים.

עודד פורר: הדלת הראשונה שדופק עליה העולה כשהוא בארץ בסוף זה הרשות המקומית, שם הוא מקבל את החינוך שלו, את הסיוע שלו, את הרווחה שלו, הכול בסוף מתנקז לשם ושיתוף הפעולה הזה הוא קריטי בעינינו.

עודד פורר: אנחנו מסייעים בידי הרשויות שרוצות בכך בתמיכות להשתתף בפרויקטים לעידוד עלייה.

יואל רזבוזוב: אבל איך הם מתחילים?

יואל רזבוזוב: נגיד - - -

עודד פורר: היא מגישה בקשה אלינו ואנחנו מממנים לה.

עודד פורר: היא צריכה להעמיד מאטצ'ינג של 25% לפרויקט.

עודד פורר: אגב, ב-2015 הגדלנו את התקציב המיועד לטובת הנושא הזה של עידוד עלייה ביותר מ-30%, מה שיאפשר לרשויות אל"ף, להשקיע יותר כספים בתחום הזה, אבל כמובן הם יצטרכו להעמיד את המאטצ'ינג.

עודד פורר: אני אגיד לך משהו, לגבי רשות שתגיד 'אני לא יכולה להעמיד מאטצ'ינג', או 'אין לי מאטצ'ינג', יכול להיות שהיא לא יכולה להתמודד עם האתגר.

עודד פורר: אם רשות לא יכולה להעמיד מאטצ'ינג לפרויקט של 300,000 שקל והיא לא יכולה להעמיד מאטצ'ינג של 25%, שזה 75,000 שקל, אז יכול להיות שאולי הרשות הזו לא ערוכה להתמודד עם האתגר של קליטת עלייה.

עודד פורר: גם פה אנחנו מחריגים רשויות מסוימות שיש לנו אינטרסים מהותיים שגם עומדים במסגרת, כמו למשל מונחת לפתחנו בקשה של יישובי עוטף עזה, שבהם נכיר רק ב-10% מאטצ'ינג.

עודד פורר: אז אנחנו יושבים ובוחנים את היכולת שלנו לתת את המעטפת הזו.

עודד פורר: בדרך כלל אנחנו נענים לה.

עודד פורר: אם זו רשות שיש לה חשב מלווה או תהליכים אחרים כאלה, נותנים איזה שהן הקלות.

עודד פורר: בעיקרון רשות יכולה להעמיד את המאטצ'ינג של ה-25%, מה שמאפשר לנו גם להגדיל את סכום הפרויקט.

יואל רזבוזוב: והפרוצדורה, הם פשוט מגישים בקשה?

עודד פורר: אנחנו מפרסמים קול קורא לתמיכות, הרשות מגישה את הבקשה שלה, אומרת מה היא רוצה ואחר כך היא צריכה להוכיח לנו גם ביצוע.

עודד פורר: זאת אומרת אם אני דורש שמתוך התקציב לפחות 10% יילכו לפעילות ולא הכול יילך רק לכוח אדם, או שאני מוכן להכיר להם ב-25% הוצאות כדי שהם ישלחו את הפרויקטור לחו"ל, כי רשות שלא שולחת את הפרויקטור שלה לחו"ל חוטאת לתפקידה.

עודד פורר: אם הפרויקטור הזה לא יוצא לכנס בצרפת, בארצות הברית או באנגליה, אז הוא לא יפגוש שם את העולים, ואם הוא לא יפגוש שם את העולים הוא לא יביא אותם.

עודד פורר: חד משמעית אנחנו רואים, רשות ששולחת נציגים שלה לכנסים, המספרים של העולים שלה הם גבוהים.

עודד פורר: המגע הזה הוא קריטי בעינינו, הוא חשוב והוא גם נכון.

עודד פורר: הוא גם מצביע על המחויבות שהעולה רואה, הוא אומר 'יש לי פה מחויבות שלטונית', כי הם מבינים שאם מגיע סגן ראש רשות או ראש רשות לכנס ואומר להם 'אתם תבואו לעיר שלי ואתם תקבלו 1, 2, 3, 4', יש לו למי לפנות.

עודד פורר: הוא גם יודע שכשהוא יגיע קל לו הרבה יותר לדפוק על הדלת של ראש הרשות, מאשר להגיע לירושלים ולהתחיל לעבוד מול המשרד הממשלתי הזה או אחר.

עודד פורר: אני רואה ברשויות בהחלט זרוע ארוכה שלנו לתהליך הזה.

עודד פורר: אגב, לא רק שלנו, גם של המוסדות הלאומיים.

עודד פורר: אני חושב שגם הקרן לידידות שיושבת פה מסייעת לא מעט בידי הרשויות המקומיות.

עודד פורר: הרשויות המקומיות הן כלי מאוד מאוד חשוב בתהליך הזה ואני רואה בהן שותפות לדרך.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: הסוכנות היהודית, ג'וש, יהודה?

<ג'וש שוורץ: בוקר טוב.

<ג'וש שוורץ: אנחנו כמובן מברכים את המנכ"ל ומסכימים עם כל מילה.

<ג'וש שוורץ: אני חושב שאנחנו עושים פה שיתופי פעולה שלא היו ברמה הזאת מעולם.

<ג'וש שוורץ: אני חושב שעודד צודק בעניין אחד, יש פה באמת שעת מבחן.

<ג'וש שוורץ: אחרי המון שנים שאנחנו נעים בין 18,000 ל-20,000 עולים פתאום אנחנו רואים מספרים של 25,000 ו-26,000 ואני חושב שהסוכנות, שאחראית על עלייה בכל העולם ופועלת בכל העולם, אנחנו באמת רואים את ההיקפים ושיתופי הפעולה שיש לנו עם משרד העלייה והקליטה מאוד מאוד חשובים בעניין הזה.

<ג'וש שוורץ: אני חושב שאנחנו רואים כמה מוקדים שאנחנו חייבים להתמקד בהם.

<ג'וש שוורץ: האחד זה מערב אירופה, אחד זה אוקראינה, המספרים באוקראינה, אנחנו מכפילים אותם, משלשים בצרפת.

<ג'וש שוורץ: לצערנו בחלקים האחרים של המערב אנחנו לא מצליחים להעלות את המספרים מעל הממוצע, בעיקר בצפון אמריקה, למרות המאמצים הרבים שאנחנו משקיעים שם.

<ג'וש שוורץ: אנחנו משקיעים המון בחיבור לישראל, משקיעים המון בחוויות בארץ, בתגלית, במסע.

<ג'וש שוורץ: וכמובן אנחנו רוצים לברך אותך, היושב ראש, על כל המאמצים שאתה משקיע בעניין הזה.

<יהודה שרף: אנחנו מקווים שב-2016 ל - - -

יואל רזבוזוב: 30,000.

<יהודה שרף: בדיוק.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: אם כבר נגעת במסע ותגלית, אני כן זיהיתי תופעה של גופים שנלחמים על תגלית ועל מסע, גופים שלנו בתפוצות.

יואל רזבוזוב: מישהו יודע לענות לי איך זה קורה, כי אני שמעתי שעושים מחטפים.

עודד פורר: אני רק אומר בעניין הזה כדי להבהיר, מסע ותגלית לא נמצאים תחת הכנפיים של משרד העלייה והקליטה.

עודד פורר: יש פה שאלות קואליציוניות, אני לא רוצה להיכנס בתוך המחלוקות הקואליציוניות, ברמת המהות זה בהחלט מליבת הפעילות של עידוד העלייה.

עודד פורר: שני הפרויקטים האלה הם פרויקטים משמעותיים בתחום עידוד העלייה.

<יהודה שרף: מבחינת מסע אני לא מכיר את מה שאמרת.

<יהודה שרף: אני יכול לומר לך דבר אחד, מתוך חניכי מסע שנמצאים בתוך המסגרות של היחידה לעלייה וקליטה, 90% מהם משנים סטטוס.

<יהודה שרף: צריכים להבין ש-10,000 הצעירים שנמצאים במסע זה כר נרחב שלנו בנושא של עידוד עלייה ואנחנו נכנסים לנושא הזה, אנחנו הולכים השנה לעשות ארבעה ירידי עלייה בתוך מסע והיחידה לעלייה וקליטה היום עושה את מה שלא עשתה בשנים קודמות בעזרתם של, אני לא רואה את עמוס ארבל כאן.

<יהודה שרף: אנחנו מבצעים שינויי סטטוס היום גם לחניכי מסע.

<יהודה שרף: אני חושב שאדוני היושב ראש, כשהיה בנתניה ראה אותנו עושים שינוי סטטוס.

יואל רזבוזוב: כן.

<יהודה שרף: אז אנחנו עושים את זה עכשיו גם לחניכי מסע כדי להקל עליהם לעבור דרך הבירוקרטיה.

<יהודה שרף: אנחנו יודעים מתוך הצעירים, צעירים אצלנו זה גיל 18 עד 35, שעלו לארץ בשנת 2013-2014, שאחוז גדול מהם הם בוגרי תגלית ומסע.

יואל רזבוזוב: לא, אין ספק, התכניות האלה הן מצוינות, בטוח, השאלה - - -

<יהודה שרף: על מחטפים במסע אנחנו לא - - -

יואל רזבוזוב: גם תחרות, אני אוהב תחרות, תחרות זה טוב, השאלה בסופו של דבר האם ברמה המקומית זה לא מבלבל את האנשים שהולכים לתכנית, שפתאום אומרים להם גוף אחד - - -

<שי פלבר: לא, מסע מופעלת מתוך משרדי הסוכנות היהודית.

<שי פלבר: אדם שמתמודד, שרוצה לבוא למסע, מגיע אלינו או דרך האינטרנט ואנחנו מטפלים בו.

<שי פלבר: במקרים האלה, אם יש תחרות, זה לאיזה תכנית ללכת בארץ, אבל הדברים האלה לא מופיעים.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו מדברים רק על תגלית.

<שי פלבר: יכול להיות שתגלית, מכיוון שאנחנו שותפים בתגלית, יש מארגנים והמארגנים עובדים בצורה כזאת שכל אחד צריך להביא לארץ מספר משתתפים ככל שהוא יכול וביניהם יש תחרות חופשית.

<שי פלבר: זה אולי הנושא שצריך להתייחס אליו.

<שי פלבר: דווקא מסע עובד בסדר, לשמחתנו.

יואל רזבוזוב: נצטרך פשוט להתעמק בזה יותר, עם יותר נתונים.

יואל רזבוזוב: הרב יחיאל אקשטיין, נשיא הקרן לידידות, שגם נכנסו לעידוד העלייה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<יחיאל אקשטיין: תודה רבה, כבוד היושב ראש.

<יחיאל אקשטיין: אני רוצה פשוט להגיד מה שאתם כבר יודעים, שאנחנו בקרן לידידות תומכים בעלייה וקליטה כבר כמעט 20 שנה והשקענו בנושא יותר מ-170 מיליון דולר, במיוחד במשך השנים דרך הסוכנות.

<יחיאל אקשטיין: נוסף לזה אנחנו משקיעים מיליונים של דולרים כל שנה בקליטת עלייה.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו עכשיו יצאנו לדרך ואנחנו הקצבנו בערך בשנה הראשונה בין 15 ל-20 מיליון דולר לנושא של עלייה.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו מוכנים לשתף פעולה עם כל הגורמים ששייכים, אנחנו שמחים לעשות את זה.

<יחיאל אקשטיין: הנושא של עלייה הוא בליבה של המטרות של הקרן, לעזור לעלייה, קליטת עלייה, עוני וביטחון.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו מגייסים כ-145 מיליון דולר כל שנה במיוחד מלא יהודים כדי לעזור בשלושת הנושאים האלה.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו מכירים טוב ומודים שהתפקיד של עלייה הוא באחריות של הסוכנות היהודית ואנחנו שמחנו במשך השנים לעזור לסוכנות היהודית במאות מיליונים של דולרים, כפי שאמרתי, להביא את עולי אתיופיה, להביא במיוחד מברית המועצות.

<יחיאל אקשטיין: חוץ מהנושא של עלייה וקליטה אנחנו משקיעים כ-25 מיליון דולר כל שנה רק לעזור לקשישים וילדים בחמ"ע, בברית המועצות לשעבר.

<יחיאל אקשטיין: יש לנו גם פרויקט ליוצאי אתיופיה בארץ.

<יחיאל אקשטיין: אז אני רק רוצה להדגיש שאנחנו שמחים לקחת חלק בנושא החשוב הזה, זה חשוב לתורמים שלנו, זה בליבה של המטרות של הקרן ואנחנו נשקיע בשנה הראשונה בעזרת ה', כפי שאמרתי, גם בנושא של עלייה וגם לעבוד עם משרד העלייה והקליטה בנושא של קליטה, כך שיהיה קשר יותר חזק.

<יחיאל אקשטיין: כולנו יודעים שחייבים לבנות את זה, הקשר בין עלייה וקליטה, כפי שאמרתם שהם יידעו כבר לפני שהם באים שיש להם מקום עבודה.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו עוזרות למועצות החלשות במיוחד, אלו מסוציו אקונומי 6 או 7 ולמטה.

<יחיאל אקשטיין: אם יש ערים שרוצים לקלוט עלייה וזה מתאים ואין להם את ה-25% אנחנו אולי נוכל לעשות משהו שם גם.

<יחיאל אקשטיין: אנחנו באנו לעזור, באנו כדי להוסיף על המספרים, לא כדי לעשות תחרות ולא בשביל לקחת מגופים אחרים את האחריות שלהם, אנחנו פשוט עוזרים.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: וברמה הפרקטית, אתם תפתחו משרדים בארצות מסוימות?

<יחיאל אקשטיין: אל"ף, ברמה הפרקטית הדבר הראשון זה בעוד כמה שבועות, ב-22 בדצמבר, בעזרת ה', יהיה או אחד או שני צ'רטרים מקייב עם כ-200 עולים מאוקראינה.

<יחיאל אקשטיין: הקרן לידידות דאגה לפליטים במשך השנה האחרונה, הקמנו כפרים כדי להביא את הפליטים יחד עם חב"ד ואנחנו עזרנו דרך הג'וינט.

עודד פורר: אני חייב לומר בעניין הזה, אני לא אוהב את השימוש במילה 'פליטים'.

עודד פורר: מבחינתנו אין דבר כזה פליטים יהודים בעולם.

עודד פורר: מי שאין לו איפה להיות יכול לעלות לישראל באופן מיידי, בוודאי מאוקראינה, אין שום בעיה.

עודד פורר: אני מניח שסייעתם ליהודים שהיו במצוקה באוקראינה במהלך התקופה הזו ואני גם שמח על ההירתמות שלכם לעידוד העלייה ועל המטוס המשותף שאנחנו מביאים ביחד, יחד גם עם הסוכנות ותנועת עזרא.

עודד פורר: אגב, לא נמצאים פה עוד ארגונים, גם תנועת עזרא, מ'נפש בנפש' יש נציגים.

עודד פורר: תנועת עזרא חסרים פה.

עודד פורר: אני חושב שהכניסה של הקרן לידידות, לא שמעת את תחילת דבריי, הרב אקשטיין, היא תוספת משמעותית לנושא הזה ואני חושב שיש לנו את היכולת היום, ביחד, להביא למספרי עולים באמת שלא נראו כאן הרבה זמן.

יואל רזבוזוב: תודה לרב יחיאל אקשטיין, נשיא הקרן לידידות ובהצלחה לאלי כהן בתפקיד.

יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים הלאה.

יואל רזבוזוב: מר עודד פויר, מנהל פרויקט הבית, ההסתדרות הציונית העולמית.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<עודד פויר: בוקר טוב לכולם, לכל המכובדים, לכל השותפים, אפשר להגיד, בעשייה של העלייה.

<עודד פויר: רציתי רק דגש קטן, ההסתדרות הציונית העולמית הקימה את היחידה לעידוד עלייה לפני כשלוש שנים, כשאנחנו שמנו במוקד שלנו את העבודה על עידוד עלייה.

<עודד פויר: לצד העבודה המצוינת של הסוכנות בכל נושא התהליך אנחנו החלטנו ללכת על כל הנושא המקדים של עידוד העלייה ולראות איך אנחנו פותחים את המעגלים.

<עודד פויר: אם אפשר לתת אולי דגש לעשייה שלנו, זה הרצון לעבוד עם הקהילות, בתוך הקהילות ולהגיע לכמה שיותר אנשים.

<עודד פויר: דוגמאות קטנות, עכשיו סיימנו כמה פרויקטים משמעותיים בתקופה האחרונה, חלק לבד, חלק עם הסוכנות היהודית, חלק גם עם משרד הקליטה.

<עודד פויר: דוגמה אחת זה שבת לך לך, או פרויקט לך לך, כי הוא מתרחב להרבה שבתות, שהיום אנחנו מגיעים להרבה מאוד מקומות ברחבי העולם, לעשרות רבות של קהילות ומדברים על עלייה וקהילות שפעם לא היו אומרים שם עלייה כי זו הייתה מילה גסה, או למקומות יותר רחוקים שבכלל לא היו רואים נציגים מישראל ואנחנו פותחים להם את המעגלים בצורה מאוד מאוד משמעותית.

<עודד פויר: כמובן שמציגים את ישראל ברמה פרקטית.

<עודד פויר: אנחנו אחרי סיור מאוד מאוד מעמיק, ארוך ומוצלח בדרום אמריקה, ביחד עם הסוכנות וגם עם ארגוני העולים, שזה עוד גוף מאוד מאוד חשוב, כי כמו הרשויות המקומיות, שמקבלים אותם בקליטה, גם ארגוני העולים זה איזה שהוא חיבוק חם שהם מקבלים מאנשים בדיוק כמוהם, שעשו את המעשה לפני.

<עודד פויר: גוף מאוד חשוב שחשוב לנו להיות איתם.

<עודד פויר: ולפני שבוע גם היה יריד עלייה גדול בלונדון.

<עודד פויר: היו הרבה ירידים, אבל אני חושב שהמיוחד השנה זה המעורבות המשמעותית עם גופים בקהילה.

<עודד פויר: כך שביחד עם כל התהליכים הנפלאים שקורים, ביחד עם החברה שעכשיו קמה והמוסדות הלאומיים אמורים להביא אותה ביחד עם ועדת ההיגוי בראש מנכ"ל המשרד, אני חושב שאנחנו רק מתחילים להבין את גודל הפוטנציאל.

<עודד פויר: ככל שנהיה יותר בשטח, ככל שנגיע ליותר קהילות, ככל שנפתח את האופציה האמיתית לעלות לישראל המספרים יגיעו ויגידו בגדול, כי אנחנו רואים חזרה של דברים שלא היו הרבה זמן, כמו למשל גרעיני עלייה של קבוצות ושל קהילות שרוצים להגיע ביחד, במשותף, למקומות, ושוב, ממקומות טובים בעולם, אנשים שיש להם חיים נפלאים איפה שהם נמצאים, אבל הם רוצים להגיע לכאן.

<עודד פויר: לא בורחים, אלא פשוט רוצים לבנות את החיים שלהם בישראל.

<עודד פויר: אני מאמין שעם המשך השותפות, שמקבלת עכשיו תוקף מאוד רציני עם החברה לעידוד עלייה, עם העבודה של כל מי שיושב סביב לשולחן אנחנו בהחלט נגיע לאותם יעדים שציין פה המנכ"ל.

<עודד פויר: אז בהצלחה לכולנו.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: יושב ראש מועצת ארגוני העולים, מר מאיר לב.

<מאיר לב: אני רוצה באמת לברך על שיתוף הפעולה שרוצים לעשות בכל הארגונים, מזמן היה צריך להיות איזה שולחן שכולם ביחד ולא כל חודש מופיע מישהו באיזה מדינה ואחרי שבוע מופיע ארגון אחר, שבסופו של דבר יהיה משהו מאורגן כללי.

<מאיר לב: כמו שעודד אמר, עכשיו חזרנו מדרום אמריקה - - -

יוני שטבון: סליחה, אתה יכול להסביר קצת על הארגון שלך?

<מאיר לב: כן.

<מאיר לב: אני מייצג את מועצת ארגוני העולים, זה כ-25 ארגוני עולים שמייצגים את כל המדינות שיש מהם עלייה, אמריקה, קנדה, צרפת, התאחדות דוברי רוסית, אמריקה הלטינית, העלייה מטורקיה.

<מאיר לב: בדרך כלל יש לנו צוותים מאוד קטנים של עובדים, הרוב זה מתנדבים.

<מאיר לב: יש מתנדבים בכל עיר שמדברים את השפה של העולה.

<מאיר לב: קליטה טובה מביאה יותר עלייה.

<מאיר לב: לארגוני העולים יש קשרים בכל המדינות בגלל שהם באו מהמדינות האלה, הם מכירים את המנהיגות ויכולים לעזור המון בעידוד עלייה ובקליטה של העולים בכל עיר ועיר ואנחנו מכירים את הבעיות שיש בכל עיר.

<מאיר לב: אם אני אתן דוגמה קטנה, נגיד כמו שאמר עודד ממשרד הקליטה, יש פרויקטור שנסע עכשיו איתנו לדרום אמריקה לעידוד עלייה לירושלים.

<מאיר לב: אבל כאשר עולה צריך לשלם פר יום כדי שתהיה לו דירת קלט, אז זה חסם.

<מאיר לב: משפחה שבאה עם שלושה ילדים ואין לה כסף לשלם כדי לחיות שבוע-שבועיים באיזה דירה והעירייה לא יכולה או משרד הקליטה או הסוכנות לא יכולים לממן את כל הדירה, אז זו בעיה, שהוא מתחיל להוציא כסף מהיום הראשון.

<מאיר לב: אלה דברים קטנים שעושים את ה - - -

<קריאה: משרד הקליטה אמור לממן את זה, משפחה כזאת מקבלת סל קליטה.

<מאיר לב: לא, בירושלים צריכים לשלם 100 שקל ליום, זה מה שאני יודע.

<קריאה: נכון, 100 שקל ליום.

<מאיר לב: אני חושב שזה לא צריך להיות ככה.

<מאיר לב: יש ערים שלא משלמים ויש ערים שכן.

<מאיר לב: כאילו שעולה לכפר סבא לא משלם ועולה שבא לירושלים כן משלם.

עודד פורר: אני מברך על עולים שמגיעים לירושלים ולכפר סבא וגם לעכו ולנצרת, אבל המשמעות של הסיוע שאנחנו נותנים לעולים הוא סיוע שאמור לסייע להם בשכר הדירה, לפחות לחודשים הראשונים.

עודד פורר: אגב, בתקציב 2015, אם הוא יעבור, ההסכמות שאנחנו הגענו עם משרד האוצר זה על הגדלת סל הקליטה באופן משמעותי ליחידים בלמעלה מ-10% ובנוסף הגדלת הסיוע בשכר דירה גם במחצית השנה הראשונה, מה שלא היה קיים עד עכשיו וגם בשנה השנייה והשלישית הכפלת הסיוע שניתן לעולים בשכר דירה.

עודד פורר: יחד עם זאת צריך להבין, 50,000 שקל למשפחה שהמדינה נותנת לעולים שמגיעים לכאן אמורים לסייע בקליטה.

עודד פורר: אם המשפחה היא ברמה כזו שהיא לא מסוגלת, אורח החיים באזורים מסוימים הוא כזה שהם לא יכולים לעמוד בו, תשמע, אני גם לא גר במרכז תל אביב, הבית שלי ברחובות, הוא גם לא זול, לא רע, אבל המחירים הם שונים.

עודד פורר: יש הרבה חסמים שאנחנו מטפלים בהם ביחד, אבל דווקא העניין הזה של סיוע בשכר דירה, כמובן שתמיד אפשר יותר, אבל אני לא חושב שזה החסם המרכזי.

<מאיר לב: אני מדבר על השבוע-שבועיים הראשונים, שזה שונה בכל עיר ועיר, זו הבעיה.

<מאיר לב: כשעולה שומע ממישהו אחר, אז זה דבר קטן שאפשר גם לטפל בו וזה כסף קטן בסך הכול.

עודד פורר: זה גם עניין של היצע וביקוש, בירושלים יודעים שיבואו אליהם בכל מקרה.

<מאיר לב: בסדר, אבל צריכים לעזור.

<מאיר לב: אם אתם יודעים, לירושלים באים הרבה זוגות צעירים עם ילדים, דתיים, שבאים לשכונות דתיות וקשה להם למצוא דירה וקשה להם גם להתחיל לשלם.

<מאיר לב: ההתאחדות, אני אומר לך, מחלקת נעליים, מחלקת עגלות אוכל לילדים שבאים לרמת שלמה או בית וגן, לכל מיני שכונות דתיות שבאים בלי כלום, באים עם ילדים, זוגות צעירים, וחסר להם לכל יום, אז גם שישלמו מהתחלה זה חבל.

<מאיר לב: זה דבר קטן וזה חבל, אבל זו אחת הדוגמאות.

<מאיר לב: אני חושב שמצד אחד כדאי להשקיע, עודד אמר, יותר באמריקה הלטינית.

<מאיר לב: אני חושב שעוד מעט נגיע ל-100% נישואי תערובת שם וזו בעיה רצינית.

<מאיר לב: והדבר האחרון זה שיתוף הפעולה עם ארגוני העולים.

<מאיר לב: אנחנו קיימים שנים והמגמה, לצערי, של משרד הקליטה, של הסוכנות היהודית, אלה שתמכו כל הזמן, כל השנים בתכניות עולים, כל שנה מקצצים בתקציבים.

<מאיר לב: בסוף יש ארגונים שמגיעים למסקנה שהם לא יכולים להתקיים והם סוגרים את הדלתות והם מפסידים המון המון מתנדבים.

<מאיר לב: אם המוסדות רוצים לעשות את העבודה הזאת, הפרטנית, לקחת ביד לקחת את העולה לכל מקום, תצטרכו להשקיע מיליונים, בגלל שתעשו את זה עם עובדים, עם מערכות, עם מנהלים ואנחנו עושים את זה עם מתנדבים.

<מאיר לב: אני חושב שצריכים לקחת אותנו קצת יותר בחשבון, לשתף אותנו יותר בשולחנות האלה המשותפים שאתם עושים ולראות איך ההתאחדויות יכולות להשקיע ולעזור לכם יותר בעידוד עלייה ובקליטה של העולים.

יואל רזבוזוב: תודה למריו, יושב ראש מועצת ארגוני העולים.

יואל רזבוזוב: אני באמת מסכים איתך, אני ראיתי את שיתוף הפעולה של ארגוני העולים בכמה תכניות ובאמת הם עושים עבודה בהתנדבות, באמת לוקחים את העולה ביד וזה הדבר הכי חשוב.

עודד פורר: בהקשר הזה, אל"ף, הם גם היו שותפים שלנו בוועדה להסרת חסמים ובכל הדיונים שהיו הם לקחו חלק פעיל.

עודד פורר: קבוצת ארגון קהלת, שלא נמצא פה, אבל החוברת שהם הכינו, חוברת שאתם הכנתם כמועצה, הייתה נר לרגלי הוועדה כפורמט של הסרת חסמים בתעסוקה.

עודד פורר: אנחנו רואים בארגוני העולים מרכיב חשוב בהליך קליטת העלייה והסיוע.

עודד פורר: רק אנקדוטה, הוא דיבר על עלייה מדרום אמריקה, אז קפץ לי לזיכרון, אני גם יודע את הרקע שלך, בדיוק פגשתי לפני שבועיים ג'ודוקה שעלתה מברזיל, שאנחנו מסייעים לה, יש מלגה שמשרד העלייה והקליטה נותן לספורטאים שהם ברמה תחרותית ואולימפית.

יואל רזבוזוב: רק אני לא קיבלתי אותה.

<קריאה: באת מוקדם מדי.

עודד פורר: נקווה שהיא תביא לנו מדליה.

<קריאה: עוד מעט תהיה לך אחת מהולנד שתביא מדליה.

יואל רזבוזוב: כן, יש הולנדית בדרך.

יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים.

יואל רזבוזוב: אלן זיתון, בבקשה.

<אלן זיתון: אני מזכ"ל של עמותת בוגרי אקדמיה מצרפת בישראל.

<אלן זיתון: אנחנו עמותה התנדבותית לגמרי, לא מקבלת שום כסף, רק תרומות מהחברים של העמותה.

<אלן זיתון: התפקיד שלנו הוא בעיקר בוודאי לעזור למי ששוקל עלייה מצרפת או כבר עשה עלייה, בהכנה שלו או בקליטה שלו, וגם לעזור לאנשים.

<אלן זיתון: קודם כל אני רוצה באמת להודות למי שפה בחדר הזה על העבודה.

<אלן זיתון: אם אני מסתכל על מה שקרה לפני שלוש שנים, בתחום של העלייה מצרפת, יש שיפור משמעותי ביותר ובן אדם אחד פה בחדר הוא אחד מהמנועים, אני מדבר על עודד פורר, שבאמת גרם לאיזה סוג של חזון חדש, ואני רוצה באמת להודות לך על זה.

<אלן זיתון: עכשיו קידמו את הדברים, יש פרויקטים, יש מישהו שהיום, אריאל פיקאר, מטפל במיוחד בעלייה מצרפת.

<אלן זיתון: זה אחד חדש במשרד שאחראי על זה, זה כבר סימן מאוד חשוב.

<אלן זיתון: הנקודות שאני רוצה להעלות זה אלוהים הוא בפרטים.

<אלן זיתון: אני חושב שאנחנו שומעים המון החלטות, לא רק מהמשרדים, גם מאנשים שהם בתחום הפוליטי, והרבה אנשים עובדים בתחום העלייה, אנחנו שומעים הרבה בתקשורת על עלייה, ההבדל בין הצלחה וכישלון יהיה בפרטים הקטנים.

<אלן זיתון: דוגמה, מדובר היום על רופאי שיניים, לעבוד על הפרטים האלה.

<אלן זיתון: ראינו בעבר שמשרדי ממשלה שרוצים לא לעזור לעלייה של העולים האלה פשוט מוסיפים כל מיני שאלות של המבחן התיאורטי לפרקטי ואז מאוד קל להביא מחדש את החסם שבעצם החוק רצה להוריד.

<אלן זיתון: אז אני מבקש באמת, התפקיד הוא לא בסוף יצירה של שינוי חקיקתי, זה בפרטים הקטנים יום יום, עד שבאמת זה עובד בצורה מאוד מאוד חלקה.

<אלן זיתון: נקודה שנייה, אני חושב שבעיריות הרבה כסף הולך לכל עירייה.

<אלן זיתון: מאוד הייתי שמח לשמוע איך משרד הקליטה שמביא הרבה כסף עושה פיקוח על הכסף הזה, בודק שהכסף הזה הולך בפועל לעולים שצריכים אותו, גם העולים מצרפת, וזו אחת הנקודות המאוד חשובות.

<אלן זיתון: הנקודה השלישית שאני רוצה להעלות זה הנושא של עבודה טרום עלייה.

<אלן זיתון: בתכנית שבנינו אז, בדצמבר 2003, שהייתה אחד הבסיסים לעבודת הממשלה, ראינו שיש אוכלוסייה פשוטה ואני מקווה שאני טועה, אבל אנחנו רואים היום את העלייה מצרפת וזה הקצפת.

<אלן זיתון: זאת אומרת מדובר על אנשים שהיו עושים עלייה, אם לא עכשיו, עוד שנה, אבל הם היו עושים עלייה, ובעצם כל התהליכים והעבודה שלנו גורמים להם לעשות עלייה יותר מהר ואז מקבלים את הקצפת.

<אלן זיתון: השלב הבא של העלייה מצרפת זה אגוז הרבה יותר קשה, זה סוגי אנשים שונים לגמרי, לא כולם מחוברים לבית הכנסת, אלה אנשים חילוניים לגמרי, הרבה מהם, אלה אנשים שהם לא בקהילות, אנחנו לא מגיעים אליהם, אנחנו לא מכינים שום תכנית, אלה אנשים שבאים לישראל להכין את העלייה, שנה-שנתיים באים וחוזרים, באים וחוזרים - - -

יואל רזבוזוב: אלן, אנחנו ממשיכים אחרי זה, יש לנו דיון הבא ממש ממוקד על - - -

<אלן זיתון: אז נעלה את הנושא הזה.

יואל רזבוזוב: פה תקצר, כי אנחנו נתמקד וניתן לך במה להגיד הכול.

<אלן זיתון: אין בעיה, אז אני מקווה שנעלה את הנושא הזה בדיון הבא, אבל אני חושב שצריך לדון, אוקיי, מקבלים את העלייה הקלה, מה עושים כדי לגרום שהעלייה הבאה, הגוש הגדול, יגיע ל-10,000.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: דב, אתה רוצה להתייחס עכשיו?

דב ליפמן: רק מילה אחת.

דב ליפמן: אני רציתי לברך על הכיוון וההחלטות בממשלה שאנחנו שומעים.

דב ליפמן: אני חושב שבלי אסטרטגיה, בלי שאנחנו חושבים לטווח הארוך, אנחנו מפספסים משהו גדול, כי יש פוטנציאל בכל העולם.

דב ליפמן: אנחנו מדברים עכשיו על 20,000 או 30,000, אנחנו חייבים להגדיל את המטרה, כי אני חושב שזה משהו לא רק טוב לעולם היהודי, אלא דווקא למדינת ישראל, ואני באמת רוצה לברך את כל הארגונים ואת כל שיתוף הפעולה.

דב ליפמן: לשבת בוועדה ולשמוע ציונות, זה כיף, כבוד היושב ראש.

דב ליפמן: אני חושב שעשינו משהו גדול.

דב ליפמן: רק שאנחנו חייבים גם להדגיש, אני חושב, שמטעם הממשלה, זה לא ביקורת כלפי המנכ"ל או השרה, אבל צריכים לעשות יותר.

דב ליפמן: כל הנושא של התארים הראשונים, אנחנו כבר כמעט שנתיים בתוך המאבק, יש התקדמות, אבל כאשר מדברים על איזה מחסומים יש לעולים שרוצים להגיע, זה בעצם, אני חושב.

דב ליפמן: כאשר שומעים שלא יהיה להם את היכולת להמשיך במקצוע שלהם, או שזה ייקח כמה שנים ויהיה בלגן הם לא רוצים את זה.

דב ליפמן: ברגע שאנחנו פותרים את זה, אני חושב שאנחנו נראה גל של עלייה של אנשים שרוצים להגיע ולהיות חלק ממדינת ישראל ובעזרת ה' אנחנו נמצא את הכוח לנהל את המאבק נכון ולהגיע להצלחות.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת ליפמן.

יואל רזבוזוב: אני באמת מסכים איתך שמעבר לציונות יש היבטים כלכליים ואם באמת נכיר וקצת נקל אז אנחנו נקבל פה אנשים הכי איכותיים שיתרמו רבות לישראל.

יואל רזבוזוב: כל המשרדים צריכים להתייצב ואנחנו בוועדה הזאת ניתן לכם פלטפורמה, נזמן משרדים רלוונטיים, אם זה משרד הבריאות, או כמו שזימנו את משרד התחבורה והצלחנו להוריד את התיאוריה.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרו כאן, זה באמת בנקודות הכי קטנות ואם נשפר את הנקודות הקטנות זה יביא את המעשים הגדולים.

יואל רזבוזוב: אני נסעתי לדיון הזה והיו הרבה פקקים וחשבתי שכולם יאחרו, אבל אנשים הגיעו והגיעו בזמן.

יואל רזבוזוב: אני נסעתי קצת עם חששות, כי שמעתי על הרבה גופים ולא ידעתי איך זה עובד והאם זה טוב לעלייה, האם זה פחות טוב, ואני חושב שאני יוצא מהדיון הזה די רגוע, אפילו מרוצה.

יואל רזבוזוב: אני רואה כאן סביב השולחן הרבה אנשים שאכפת להם.

יואל רזבוזוב: אני כן רואה גם בהקמה של החברה לעידוד העלייה מעשה נכון.

יואל רזבוזוב: זה עוד כסף, נביא עוד עולים, מתקצבים פרויקטים מסוימים שיביאו לנו גם עלייה בכללי, אבל גם פרויקטים ייעודיים שהם מאוד חשובים, כמו רופאים, אחיות, כל מיני מקצועות דרושים.

יואל רזבוזוב: אני חושב שחשוב מאוד להתמקד במה שהיום השוק דורש.

יואל רזבוזוב: אני כן מרוצה מההצטרפות של קרן הידידות לעניין, כמובן כל הגופים שעוסקים.

יואל רזבוזוב: אני גם רוצה לברך את הסוכנות, היינו ביום חמישי לפני שבוע-שבועיים בנתניה וראינו איך הם עושים שינוי מעמד יחד עם משרד הפנים, הם לא נותנים לעולה בכלל להגיע למשרד הפנים אלא עושים את זה במשרדים של הסוכנות וזה מאוד מקל על העולים, הם לא שומעים את הרעש המיותר בתוך משרד הפנים ודחיפות מיותרות, אלא עושים את זה במקום הרבה יותר רגוע.

יואל רזבוזוב: ביקשנו שזה גם ישליך על עולים אחרים.

יואל רזבוזוב: צריך לקחת ולנצל את המודל הזה לטובת כלל העולים.

יואל רזבוזוב: אני חושב ש-2014 היא שנת שיא אחרי הרבה הרבה שנים, אני מקווה שגם 2015 תהיה שיא ושכל שנה יהיה שיא, כי אנחנו מדינת עלייה.

יואל רזבוזוב: אבל אחרי זה הקליטה, והקליטה, כמו שאמרו כאן, לא פחות חשובה, כי עולים שמגיעים ונתקלים בקשיים - - -

<קריאה: אין עלייה בלי קליטה.

יואל רזבוזוב: אין עלייה בלי קליטה ואין קליטה בלי עלייה.

יואל רזבוזוב: חברים, תודה רבה ואנחנו עוד מעט נמשיך לדיון הבא.