ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 395, 2014-11-26 09:40

אבישי ברוורמן: בוקר טוב, ידידי.

אבישי ברוורמן: במקרה הזה אני אומר ידידי, בדרך כלל כשפוליטיקאי אומר ידידי, זה האויב הכי גדול שלו, אבל אני ועוזי באמת בידידות כבר שנים.

אבישי ברוורמן: הוא מבוגר ממני במספר שנים והוא זכה ללמוד באוהל שם ואני מרמת יצחק, הייתי בבליך.

אבישי ברוורמן: אני לא מסכים לכל דבר אבל אני כל כך מכבד את היושרה שלו ואת הרצינות שלו.

אבישי ברוורמן: עם מחמאות כאלה, עוזי, אני מקווה שזה לא יפגע לך בקריירה, שממילא הם רומסים אותך לפעמים.

אבישי ברוורמן: כבוד המנכ"ל, כמובן חברי הכנסת המכובדים, וקנין וחבר הכנסת ד"ר סוייד.

אבישי ברוורמן: מנהלת הוועדה, לאה ורון, כל המכובדים שנמצאים כאן, נציגי המלונאות, מכובדי כולם.

אבישי ברוורמן: הזמנו היום את שר התיירות לדווח על המשרד.

אבישי ברוורמן: אבל בפתח דברי אני מוכרח לומר שלא צריך להיות גאון גדול, כלכלן או מדינאי, כדי להבין שענף התיירות בארץ נמצא במצוקה קשה.

אבישי ברוורמן: דווקא בשנה שאמורה הייתה להיות שנת שיא במספר התיירים בארץ, הגיע מבצע צוק איתן וטרף את הקלפים.

אבישי ברוורמן: אנחנו רואים ירידה במספר התיירים שהגיעו לארץ בעשרת החודשים הראשונים של השנה.

אבישי ברוורמן: לפי המספרים שקיבלנו ישנה ירידה של קרוב ל-200 אלף תיירים, שהם כ-6% לעומת השנה הקודמת.

אבישי ברוורמן: ככלל, שנים 2012 ו-2013 היו שנות שיא במספר התיירים הנכנסים עם 3.5 מיליון תיירים בשנה.

אבישי ברוורמן: קיבלנו את העבודה המצוינת - - -

<לאה ורון: ממרכז המחקר ומידע.

<לאה ורון: גם תמיר אגמון וגם עמי צדיק נמצאים פה אתנו.

אבישי ברוורמן: אני מודה לכם.

אבישי ברוורמן: כעת, משרד התיירות, לאחר המלחמה, המבצע, מבקש תקציב מיוחד של מאות מיליוני לשיקום הענף.

אבישי ברוורמן: הוא מסמן תכנית חומש לשנת 2017 כדי להגיע ל-5 מיליון תיירים.

אבישי ברוורמן: החשיבות של התיירות לכלכלת ישראל עצומה: מקומות תעסוקה חדשים עם דגש על עזרה לאוכלוסיות מוחלשות.

אבישי ברוורמן: דווקא בשל הבעיות הביטחוניות שהן כה מכריעות לגבי הענף, יש צורך בתכנון מדוקדק, להבדיל בין יקר וזולל, לטווח ארוך בכל נושא התיירות לישראל.

אבישי ברוורמן: כמובן שמערכת הבחירות בפתח, הלוא זה ברור לחלוטין ש-2015 היא שנת בחירות במערכת בחירות, ממילא המשטר הישראלי בכול צורה, וזו חולשתו, מעדיף את הדחוף על החשוב, אין עבודה בצוות, כל שר לעצמו ואלוהים לאף אחד ולכן ישראל נמצאת כבר בתחתית העולם השלישי בזמן של אישור בנייה, בלגן בעסקים, ולצערי גם - - - צר לי שבאמת מדינת ישראל הפכה לכלכלת אקזיט, Exit Nation ולא Start-up Nation.

אבישי ברוורמן: מכל החדשנות שלה, רק קבוצה קטנה של ממציאים עם 50 מחוברים נהנית.

אבישי ברוורמן: לבנות את התעשייה ולהעלות את הפריון היא לא עושה ובמקביל התיירות שעם כל הבעיות – כמובן שיש משתנה מרכזי, ופה יש לי חילוקי דעות עם ידידי המלומד והמכובד, ד"ר עוזי לנדאו.

אבישי ברוורמן: אני חושב שמהלכים מדיניים הם הכרחיים בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: אני יוצא בשבוע הבא כראש המשלחת של הפרלמנט הישראלי, הכנסת, לפרלמנט האירופאי לפגישות עם נשיא הפרלמנט ואחרים.

אבישי ברוורמן: נעזוב כאן את הנושא המדיני.

אבישי ברוורמן: בכל מקרה ישראל צריכה תעשייה ותיירות.

אבישי ברוורמן: אלה שני הדברים המרכזיים.

אבישי ברוורמן: כמובן שחקלאות חשובה גם, אבל אלה הענפים המרכזיים שלה.

אבישי ברוורמן: אם ישראל תבנה תעשייה ואם תעשה, במקום Exit Nation גם Second Stage ותעלה את הפריון, אז רוב האוכלוסייה יהפכו להיות לא חוטבי עצים ושואבי מים אלא אנשים שגם מעסיקים אותם בשכר נומינלי שיהווה את התפוקה לעובד רציני.

אבישי ברוורמן: אני כבר מספר פעמים אירחתי כאן את השר ומנכ"לו, את אמיר לוי ואת כל הצוות.

אבישי ברוורמן: בנושא המלונאות עזרנו לכם במאבק כשניסו לפגוע בכם בכלי מיסוי, שמנו את משקלנו.

אבישי ברוורמן: אבל לצערי נראה לי שבתוך הבוקה והמבולקה שבה ממשלת ישראל מתנהלת, זה לא משנה אם זה ימין או שמאל, זה פשוט ערב רב של החלטות, שלא מקבלים כספים לפי סדרי עדיפויות.

אבישי ברוורמן: 20 מיליארד שקל ל-7 השנים הבאות, במקום ללכת לתיירות ולתעשייה, הולכים על איזה מס ערך מוסף אפס לדירות שרק יעלה את מחיר הדיור.

אבישי ברוורמן: פשוט בזבוז פנומנלי בדברים האלה.

אבישי ברוורמן: לכן, עם כל הכבוד, השאלה שלי היא, ואני אומר את זה עם כל אהבתי לעוזי, מה משקלך הפוליטי?

אבישי ברוורמן: בסופו של דבר, אם אתה יכול לפגוע באיזושהי צורה ולהזיז אותם, אז יכול להיות שהם יתנו לך את ליטרת הבשר שלך.

אבישי ברוורמן: אבל אם רק אנחנו נצעק פה ולא תוכל, אז הכספים ילכו עוד פעם לבזבוזים ללא סדר עדיפויות.

אבישי ברוורמן: לכן, עוזי, האם אתה בעל משקל או רק בעל עומק?

אבישי ברוורמן: כבוד שר התיירות, בבקשה.

עוזי לנדאו: תודה רבה.

עוזי לנדאו: ברשותך, אני לא אכנס הבוקר לכל הניתוחים הפוליטיים.

אבישי ברוורמן: עוזי אמר לי מראש שגרונו ניחר, לכן אני גם לא רוצה יותר מדי להעמיס עליו, אבל יש לו צוות מצוין ואני בטוח שהוא יעצים אותם לדבר, שלא תפגע בגרונך.

עוזי לנדאו: הצוות המצוין נמצא אתי כאן.

עוזי לנדאו: אני אקדים ואומר שאני מודה להם על ההישגים של השנה הזו.

אבישי ברוורמן: בהחלט.

עוזי לנדאו: אני אגש עוד מעט לפרטים.

עוזי לנדאו: אני רוצה, ידידי, לומר רק שאני לא אכנס לסוגיות הפוליטיות.

עוזי לנדאו: אני רוצה להיות כאן נטו מקצועי.

עוזי לנדאו: גם בכרטיס הביקור שלנו מול המשרדים האחרים, משרד האוצר וכן הלאה, אנחנו שמים קלפים על השולחן.

עוזי לנדאו: אנחנו חושבים שהקייס שלנו חזק.

עוזי לנדאו: כשמדובר על שיווק, נדמה לי שהבעיה העיקרית האסטרטגית של התעשייה הזו היא לשווק קודם כל את חשיבותה כתעשייה שהיא חשובה לצמיחה בפריפריה, בעסקים קטנים, לתרומה ניכרת לתמ"ג.

עוזי לנדאו: את המסרים האלה צריך לשווק למקבלי ההחלטות בישראל כדי שגם נוכל אחר כך לשווק את זה בחו"ל.

עוזי לנדאו: אני אעבור לשקף הראשון כדי להציג כמה מהמאפיינים של התעשייה הזאת.

עוזי לנדאו: פה אנחנו רואים את כניסת המבקרים משנת 2000 עד לשנה שעברה, עד ל-2013.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אילטוב התכופף כדי לא להפריע לשקף ונכנס.

אבישי ברוורמן: ברוך הבא.

עוזי לנדאו: מה שחשוב כאן לראות זה את הדברים הבאים שמשפיעים על התיירות בגדול: משברים כלכליים בחוץ לארץ, כמו המשבר שהיה בארצות הברית ב-2008, המשבר שהיה באירופה.

עוזי לנדאו: הם השפיעו למשל על הנפילה הזאת.

עוזי לנדאו: דבר אחר שהיה, כמובן, חשוב זה בעיות הביטחון של ישראל.

עוזי לנדאו: הן ניכרות כאן הרבה יותר.

עוזי לנדאו: אנחנו רואים את זה כאן בתקופת האינתיפאדה, אינתיפאדת אוסלו, אני מתכוון לחומת מגן.

עוזי לנדאו: אנחנו רואים את זה כאן בנפילה שהייתה בתקופת מלחמת לבנון השנייה.

עוזי לנדאו: גם כאן אנחנו רואים את התקופה של עופר יצוקה וכן הלאה.

עוזי לנדאו: עוד מעט גם נראה את זה בצוק איתן.

עוזי לנדאו: אבל חשוב גם לא להתעלם מגלגלי הצלה חשובים: הראשון, ויזות.

עוזי לנדאו: אנחנו רואים כאן את הקפיצה הגדולה בשנת 2008 כאשר בוטלו הוויזות מרוסיה.

עוזי לנדאו: למרות שהיה משבר כלכלי חריף בארצות הברית, למרות שעדיין היו השלכות של מבצע שלום הגליל השני, עדיין הייתה קפיצה ניכרת ביותר של תיירות - - -

אבישי ברוורמן: תחלופה, אתה אומר, מתיירות אמריקאית לרוסית.

עוזי לנדאו: נכון.

עוזי לנדאו: גלגל ההצלה השני החשוב ביותר, החשוב מאוד, זה תיירות הפנים של מדינת ישראל.

עוזי לנדאו: אני מדגיש את עניין תיירות הפנים משום שכ-60% מהלינות בארץ הן של תיירי פנים.

עוזי לנדאו: זה חייב להיות עוגן של יציבות בתעשייה שלנו.

עוזי לנדאו: אני מדגיש את זה משום שבדרך כלל אנחנו מתקשים והולכים לשכנע משרדים אחרים ובראש ובראשונה את האוצר, שצריך להשקיע בתחום הזה.

עוזי לנדאו: אקדים ואומר שמערכת היחסים שלנו יחד עם האוצר היא מאוד טובה.

עוזי לנדאו: אנחנו מדברים, אנחנו משכנעים או משכנעים אותנו.

עוזי לנדאו: לכן, כל מה שאומר כאן, עם כל חילוקי הדעות, הדברים האלה נאמרים בידידות רבה ובגילוי לב גמור.

אבישי ברוורמן: ויכוח קונסטרוקטיבי.

עוזי לנדאו: אמת.

עוזי לנדאו: דברים שחשובים מעבר למספר התיירים ולתרומתם לארץ, זה שתי ערים: אחת זו טבריה והשנייה זו אילת.

אבישי ברוורמן: סבאח אלחיר, חבר הכנסת גטאס.

באסל גטאס: סבאח אלנור.

עוזי לנדאו: התחילו פה לדבר ביידיש?

עוזי לנדאו: אני מקווה שיודעים את הדברים האלה - - -

באסל גטאס: כבוד השר, בטח את המילה הזו לפחות יודע.

אבישי ברוורמן: יודע, יודע.

עוזי לנדאו: אין בעיה.

עוזי לנדאו: בשמחה רבה וברצון.

עוזי לנדאו: אילת, משקלה של התיירות בה כל כך גדול שהעיר הזאת צריכה לקבל טיפול נפרד כדי לעודד תיירות מעבר לתרומה של התיירות למדינת ישראל.

עוזי לנדאו: טבריה גם היא עיר של צליינות.

עוזי לנדאו: אני מבקש לעבור לדף הבא.

עוזי לנדאו: פה אנחנו רואים את ההשלכות של מבצע צוק איתן.

עוזי לנדאו: ראשית, מה קרה אלמלא היינו בצוק איתן, צריך לראות עד ינואר-יולי.

עוזי לנדאו: פה אנחנו רואים שאחרי השנתיים הקודמות, 2013-2012, בשנת 2014 הייתה עליה עוד גדולה יותר של 8%.

עוזי לנדאו: גם ביולי, כשאנו מתחילים לראות את ההשלכות של צוק איתן, אנחנו רואים שעדיין יש בסך הכול עליה השנה.

עוזי לנדאו: החל מאוגוסט, כשהחלה נפילה עד היום בהיקף של בין 20 ל-30 אחוז, אנחנו מתחילים לראות את ההשפעה הקשה של נושא הביטחון.

עוזי לנדאו: אינני מתווכח אתך, אבישי, לגבי החשיבות של פתרונות מדיניים או דברים מהסוג הזה.

עוזי לנדאו: פה אנחנו רואים את ההשפעה לגבי כל חודש, לגבי חודש בחודשו, מה קרה השנה ומה קרה בשנה שעברה.

עוזי לנדאו: רואים את ההשפעה העמוקה של צוק איתן לגבי החודשים המקבילים אשתקד.

עוזי לנדאו: בגרף הבא אנחנו נראה את הסיוע שהמשרד השיג לתעשייה.

עוזי לנדאו: בגדול, יש כאן פריצת דרך ניכרת.

עוזי לנדאו: אנחנו מדברים על סיוע בהיקף של כחצי מיליארד שקלים.

עוזי לנדאו: כאשר דובר על לבנון 2, שם דובר על 172 מיליון ₪, פה זה פי שלושה.

עוזי לנדאו: אבל גם בתחומים העקרוניים, כאן אנחנו עוסקים לא רק בבתי מלון אלא גם בעסקי תיירות שנסמכים על תיירות נכנסת.

עוזי לנדאו: זה בכל הארץ, לא רק סמוך לעזה.

עוזי לנדאו: זה גם סיוע לעסקים קטנים ובינוניים.

עוזי לנדאו: כרגע עובד כבר צוות על פיתוח מנגנון של רשת ביטחון עתידית במקרה של אסון טבע, כמו בחקלאות, נקרא לזה כוח עליון.

עוזי לנדאו: זה דבר חשוב להתגבר על כשלי שוק.

עוזי לנדאו: אני מדגיש כאן את העניין של התיירות כמנוע צמיחה כלכלית וצדק חברתי.

אבישי ברוורמן: עוזי, כמה זמן אתה מקדיש למצגות האלה?

עוזי לנדאו: לעצמי אני צריך עוד כ-7 דקות.

עוזי לנדאו: אחרי זה יש את המנכ"ל שייכנס למספר פרטים.

אבישי ברוורמן: בסדר גמור.

אבישי ברוורמן: אחרי זה אני רוצה לפתוח את הדיון.

עוזי לנדאו: בוא נראה את התמ"ג.

עוזי לנדאו: חשוב לי כאן להדגיש: פה נמצאת ישראל, 2.2.

עוזי לנדאו: צרפת נמצאת ב-3.9.

עוזי לנדאו: אנחנו רואים פה את ספרד ויוון, כמעט כפול.

עוזי לנדאו: האגף הזה מראה לנו מהו הפוטנציאל.

עוזי לנדאו: יש למדינת ישראל מוצר תיירותי ייחודי, הוא טוב מהאחרים.

עוזי לנדאו: לפי דעתנו, לפני שנגיע למעלת צרפת, בלי קושי גדול – אני מדבר על השקעות ניכרות אבל בלי חוכמה מיוחדת – אנחנו יכולים להגיע ל-3%.

עוזי לנדאו: זו משימה חשובה.

באסל גטאס: בסיס ההשוואה שונה כי התמ"ג בצרפת הוא יותר גדול מהתמ"ג בישראל.

עוזי לנדאו: זה נכון, לכן אני מדבר באחוזים.

באסל גטאס: הוא באחוזים יותר גדול אבל גם התמ"ג יותר גדול.

עוזי לנדאו: מה שאומר שהיות ושם תמ"ג לנפש גדול יותר, היכולת שלנו להתקדם היא גדולה עוד יותר.

עוזי לנדאו: נסתכל על ההכנסות עכשיו.

עוזי לנדאו: נראה מה היה טיבן של ההכנסות.

עוזי לנדאו: חשוב לי להראות את החלוקה בין תיירות פנים לתיירות חוץ.

עוזי לנדאו: יש לנו בכחול את התיירות הנכנסת וכאן זו התיירות המקומית - - -

אבישי ברוורמן: אני כל כך שמח שיש כאן מי שמדבר עברית: בכחול.

אבישי ברוורמן: שווא נע, אחרי זה כ"ף שהיא לא דגושה כי היא רפויה.

עוזי לנדאו: לא.

עוזי לנדאו: אין שם שווא נע.

חנא סוייד: רמת גן.

עוזי לנדאו: רציתי לומר לך, עוד לא אמרתי לך - - -

אבישי ברוורמן: עדיין יש, חנא ובאסל, יש יהודים שיודעים לדבר עברית.

אבישי ברוורמן: ערבים, בדרך כלל, מדברים עברית אבל יהודים שמדברים עברית צחה זה דבר נדיר ואני מאוד שמח שיש פה אחד כזה.

עוזי לנדאו: מאז שהייתי בצבא, הייתי מדבר אל כל חברי, כל קצין וקצין, אם אתה דווקא גם את זה רוצה - - -

רוברט אילטוב: אתה סולח לעולים חדשים גם?

אבישי ברוורמן: אתה כבר לא עולה חדש.

אבישי ברוורמן: בשבילי, אחרי 10 שנים זה לא עולה חדש.

עוזי לנדאו: בואו נסתכל על גרף המועסקים כדי שנראה על כמה אנשים אנחנו מדברים.

עוזי לנדאו: זה גרף המועסקים.

עוזי לנדאו: אנחנו מדברים על בערך כ-200 אלף איש.

עוזי לנדאו: זה דבר שכמעט לא מודעים אליו.

עוזי לנדאו: במה שונה התיירות ותרומתה מדברים אחרים?

עוזי לנדאו: אני מדבר על יתר שוויון בחלוקת הכנסות.

עוזי לנדאו: זה חשוב כי בהייטק אנחנו לוקחים הכנסות ניכרות ומחלקים על מספר קטן של אנשים ופה, בתיירות, אנחנו לוקחים את ההכנסות ומחלקים על כולם.

עוזי לנדאו: זה צדק חברתי.

עוזי לנדאו: פה אני רושם זמינות מידית ביצירת מקומות תעסוקה.

עוזי לנדאו: בתקופות קשות - - -

אבישי ברוורמן: עוזי, אני רוצה שתקצר כי אני חושב שהגרון שלך ייפגע בסוף ותאר לך שאתה צריך ברגע האחרון לקרוא לראש הממשלה: אני מתפטר ומפיל את הממשלה.

אבישי ברוורמן: אבל זה לא ייצא לך, אז מה יקרה?

עוזי לנדאו: זה לא ייצא לי בכל מקרה כרגע.

עוזי לנדאו: לפני שאסיים, חשוב לי לדבר על חשיבות התיירות לצדק חברתי - -

רוברט אילטוב: היושב-ראש, ישנת טוב היום?

עוזי לנדאו: - - לפיתוח פריפריה, אבישי, לפיתוח פריפריה.

עוזי לנדאו: זה הולך לפריפריה, לעסקים קטנים או בינוניים, לשילוב של אוכלוסיות.

עוזי לנדאו: כתוב: נחלשות במשק.

עוזי לנדאו: זו החשיבות של התיירות.

עוזי לנדאו: זה מנוע טוב - - -

אבישי ברוורמן: - - - הלוא אנחנו כולנו מסכימים וכולם יודעים.

אבישי ברוורמן: אנחנו שואלים עכשיו איך אנחנו עוזרים לך, איך אתה מתמודד בתוך הממשלה, מה התכנית: אתה רוצה לעשות את זה Tourist Nation?

אבישי ברוורמן: איך קראת לזה, מר גונן, Tourist Nation.

אבישי ברוורמן: אנחנו מבינים את כל הסיפור הזה.

אבישי ברוורמן: אנחנו כבר שנים רוצים להביא את ישראל להיות מעצמת תיירות למרות הבעיה הביטחונית.

אבישי ברוורמן: השאלה שלי, אדוני המנכ"ל, מהמוכשרים במנכ"לי ממשלת ישראל, איך עושים את זה?

אבישי ברוורמן: צריך כסף, צריך חזון וצריך ביצועים.

אבישי ברוורמן: איך עושים את זה?

עוזי לנדאו: תרשה לי.

עוזי לנדאו: אני רוצה להגיע לחסמים העיקריים.

עוזי לנדאו: יש דברים שמקשים עלינו באופן דרמטי.

עוזי לנדאו: החשוב ביותר זה הביטחוני.

עוזי לנדאו: המחסור בקיבות טיסות: חשוב לי לציין שהיום מבקרת בישראל משלחת של Hainan Airlines – זה מוביל סיני חשוב – המנכ"ל פגש אותו בהיותו שם, אני פגשתי אותו בהיותי שם.

עוזי לנדאו: חשוב לנו להביא את המוביל הזה.

עוזי לנדאו: כשאני מדבר על מחסור בטיסות, הדגש הוא בעיקר על טיסות ישירות, בעיקר מיעדים רחוקים.

עוזי לנדאו: לקידום סין הדבר הזה חשוב ואני מקווה שזה ירוץ.

עוזי לנדאו: מעבר לכל מה שישנו כאן, אני רוצה להדגיש שלושה דברים, דווקא כאן בכנסת, שאינם מופיעים בגרף הזה.

עוזי לנדאו: נושא אחד הוא כוח אדם בשני תחומים.

עוזי לנדאו: אחד בתעשייה.

עוזי לנדאו: תעשיית המלונאות, המסעדות, משוועת לכוח אדם בעיקר שני מקומות: באילת, קרוב ל-2,000 איש; ובים המלח, קרוב ל-700 איש.

עוזי לנדאו: בעבר, התעשייה ויתרה מרצונה על עובדים זרים שם משום שאמרו שאנחנו יוצאים למבצעה עובדה – נביא לשם עובדים ישראלים עם עבודות מועדפות.

עוזי לנדאו: לא הצלחנו, וכרגע המצב שם קשה ביותר.

עוזי לנדאו: אני אומר את זה כי את המאבק הזה נמשיך.

עוזי לנדאו: אנחנו נרצה להביא עובדים זרים למקום הזה, כמו במקומות אחרים, היה ולא תהיה לנו אפשרות אחרת.

עוזי לנדאו: כרגע המשרד עובד יחד עם משרד החוץ ומשרד התחבורה כדי להביא לאילת עד 2,000 עובדים מירדן.

עוזי לנדאו: זה עדיין לא רץ.

עוזי לנדאו: אנחנו גמרנו את חלקנו ואנחנו ממתינים לראות מה יקרה.

עוזי לנדאו: בתחום השני, זה כוח אדם למשרד התיירות ולתעשייה כולה.

עוזי לנדאו: אני מדגיש כאן את עניין משרד התיירות.

עוזי לנדאו: בהצעות התקציב האחרון, אחרי שכבר קוצצו למשרד במהלך השנים האחרונות עשרות תקנים, מקצצים כרגע 30% בשעות נוספות ובכוננויות.

עוזי לנדאו: הקיצוץ הזה נעשה לדלת המשרד, התרומה לתקציב היא כמעט אפסית.

עוזי לנדאו: אני מביא את זה פה ומדגיש את זה, כי ההישגים שראינו קודם ביכולת של התיירות להעפיל, את זה ראינו בוודאי בגרף שהיה עד תחילת מבצע צוק איתן - - -

אבישי ברוורמן: עוזי, זה מזכיר לי: פעם, כשהייתי יושב-ראש ועדת הכספים, שר התעשייה והמסחר, בא להתלונן – נדמה שהוא היה אז סגן ראש הממשלה – ואמר: אוי, אני לא מקבל את הכספים.

אבישי ברוורמן: אתה יודע, הלוא בסופו של דבר זה המאבק בתוך הממשלה: מי מחלק את הכסף.

עוזי לנדאו: אמרת שאנחנו ידידים - - -

אבישי ברוורמן: בסדר, הקפה שלך.

אבישי ברוורמן: הקפה עלי, כן.

<לאה ורון: הנציגה של משרד האוצר פה?

<דפנה סגול: כן.

<לאה ורון: רציתי לדעת כדי שהיא תשמע את הדברים.

עוזי לנדאו: אנחנו נמשיך לשכנע אותם.

עוזי לנדאו: לא נצביע נגד הממשלה, אבל נשכנע עד לרגע האחרון.

עוזי לנדאו: דבר שני, ישנם כרגע דיונים לסגור את נתב"ג לנחיתות מ-01:00 עד-05:00 לפנות בוקר.

עוזי לנדאו: שלא יהיה ספק, זה יפגע קשה בכל הטיסות שבאות אלינו מאירופה, שמבקשות למצות מהצי האירופי את המרב - - -

אבישי ברוורמן: איפה זה עומד עכשיו, אמיר?

אבישי ברוורמן: כי מוטי ששון וכל ראשי הערים באזור כבר לחצו מאוד.

אבישי ברוורמן: זה עומד לקראת ביצוע?

עוזי לנדאו: שיידברו עם בעלי בתי המלון שלהם, שיידברו עם המסעדות שלהם, שיידברו עם נהגי המוניות שלהם - - -

אבישי ברוורמן: מתי זה יקרה?

<אמיר הלוי: זה בדיון מחר בוועדה מחוזית.

עוזי לנדאו: מחר יהיה דיון מקדים.

עוזי לנדאו: אנחנו נהיה שם.

עוזי לנדאו: בדיון הכללי גם אני אהיה.

עוזי לנדאו: זה כל-כך חשוב - - -

אבישי ברוורמן: כנראה שזה יעבור, לא?

<אמיר הלוי: אם זה יעבור, אנחנו נראה את זה בגרפים חזק חזק מאוד.

עוזי לנדאו: הדבר הבא, שדה דוב: קיבלו החלטה להעביר את שדה דוב.

עוזי לנדאו: אני לא נכנס כרגע - - -

אבישי ברוורמן: קיימנו פה דיונים.

אבישי ברוורמן: גם ביקשתי במיוחד מחבר הכנסת וקנין שיקיים עוד דיון - - -

<לאה ורון: הוועדה הקימה ועדת משנה לתשתיות התעופה.

אבישי ברוורמן: הקמתי ועדת משנה לתשתיות תעופה בראשות וקנין.

אבישי ברוורמן: הלוא זה פשוט זוועה: בישראל, מצד אחד, שנים מדברים שיהיה שדה תעופה חלופי.

אבישי ברוורמן: לא עושים את הדברים האלה ואז מחליטים שסוגרים.

אבישי ברוורמן: זה אסון מה שקורה פה, אסון.

אבישי ברוורמן: יד ימין לא יודעת מה שעושה יד שמאל, מה נעשה?

עוזי לנדאו: אנחנו מקווים שיש לנו - - - מה שחשוב לי, אבישי, זו התקווה.

עוזי לנדאו: גם אם יחליטו להעביר את זה מתי שהוא, חשוב לי לציין שהעיתוי כרגע להעבירו לפני שיש חלופות - - -

אבישי ברוורמן: זה יפגע באילת בצורה משמעותית, זה נאמר בוועדה.

עוזי לנדאו: זה גומר את אילת.

אבישי ברוורמן: אין ספק.

עוזי לנדאו: תיירות לאילת זה מטה הלחם של העיר.

עוזי לנדאו: ישבר מטה לחמם.

אבישי ברוורמן: אמרת את זה לשר החוץ ולראש הממשלה?

עוזי לנדאו: אני אומר את זה בגרון ניחר לכל אחד, לכן הגרון ניחר.

אבישי ברוורמן: אתה הלוא ותיק, אתה זוכר שמשה סנה, אביו של אפרים סנה, שיהיה בן 70 ביום שישי, אמר פעם: הנימוק שלך חלש, תרים את הקול.

אבישי ברוורמן: מכיוון שהנימוק שלך כל-כך חזק, אתה לא צריך להרים את הקול.

אבישי ברוורמן: אתה רק צריך שמישהו שיש לו עוצמה ישים את הרגל.

עוזי לנדאו: הדבר האחרון שאני מבקש להסב את תשומת הלב אליו זה משהו שלא מופיע במצגת הזו זה עניין התיירות הרפואית.

עוזי לנדאו: שלא יהיה כאן ספק, ראשית, אנחנו סבורים, אני סבור, שבכל מה שקשור בהסדרת האבטחה לכך שלתושבי ישראל לעולם לא תחסר מיטה.

עוזי לנדאו: הרי עובדה שלא תהיה פראות או התפרעות בדרך בשב הרופאים פועלים ואחרים פועלים וסוכנויות חיצוניות, את זה צריך להסדיר, כשם שמשטרת התנועה מסדירה את העובדה שצריכות להיות תקנות, אבל אפשר לנסוע על הכביש.

עוזי לנדאו: תיירות זו של 60,000 איש בשנה, מחציתם מקבלים טיפול, היא תיירות שלא רק מכניסה כספים, היא - - -

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אתה טוען שהנושא המרכזי שעלה על הפרק הוא השפעת התחלופה, אני מדבר פה לאוצר, של תיירות המרפא פוגעת באזרחים ישראלים, אתה טוען שלא, היא משלימה.

אבישי ברוורמן: היא משלימה והיא עוזרת לכלכלה אבל לא פוגעת באזרחים הישראלים.

עוזי לנדאו: הטענה שלי שיש פגיעה באזרחים ישראלים.

עוזי לנדאו: בית חולים איננו יכול, כשנסתיימו לו המיטות, להביא דווקא חולה מבחוץ, לפנות ישראלי ולהכניס אותו לאותה מיטה.

עוזי לנדאו: כשאין לך מיטות, אין לך תיירות מרפא לאנשים מחו"ל.

עוזי לנדאו: אבל אם יש לך אמצעים, אתה רוצה להביא תיירים מחו"ל.

עוזי לנדאו: זו הכנסה ענקית.

עוזי לנדאו: זו הכנסה ענקית למדינה.

עוזי לנדאו: אתה מדבר על חולה שמגיע בדרך כלל מלווה.

עוזי לנדאו: הוא גר בארץ ימים ארוכים עם בני המשפחה שלו, הוא הולך למסעדות, הם נוסעים במוניות, הם קונים בחנויות.

עוזי לנדאו: הם מכניסים למערכת הרפואה, לבתי החולים ולעסקים הקטנים של המרפאות הקטנות שבאים אליהן למומחים לעין, לעור, לטיפולי כלי דם - - -

מיכל בירן: אני חושבת שכל הצוות הרפואי במדינת ישראל הוכשר במערכת הציבורית.

עוזי לנדאו: זה בסדר גמור, רק צריך להכניס הסדרה בתחום התנהגות הרופאים.

עוזי לנדאו: אבל כשיש תרנגולת שמטילה ביצי זהב, כשמדינות ענקיות בעולם כמו גרמניה או תורכיה, משקיעות מיליארדים על שיפור, אנחנו לא משקיעים.

עוזי לנדאו: הם באים אלינו.

עוזי לנדאו: איך שוחטים תרנגולת שמטילה ביצי זהב?

עוזי לנדאו: צריך להסדיר את אבטחת הטיפול לחולים הישראלים.

עוזי לנדאו: קודם ההסדרה, אחר זה נראה איך נכנסים ואיך מסדירים את התחום האחר עם מיסוי.

עוזי לנדאו: בהסדרה האחרונה שלפי דעתי לא נדונה בכלל כפי שצריך בכנסת, האוצר מניח שיהיו הכנסות של 130 מיליון שקל יעברו מן התיירות הזו לבתי החולים.

עוזי לנדאו: אתם תראו או אנחנו נראה את ההכנסות האלה כפי שאנחנו רואים את אוזנינו: אין סיכוי, לא יבאו תיירים, לא תהיה הכנסה ונאבד גם הרבה מהמיליארד שנכנס כיום לתמ"ג ממילא.

עוזי לנדאו: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: ד"ר לנדאו, אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: אדוני המנכ"ל, אמיר, אתה רוצה להוסיף?

<אמיר הלוי: כן.

אבישי ברוורמן: אז נפתח את הנושא לדיון.

אבישי ברוורמן: אני רואה שהראשון שנרשם זה מר אלי גונן, נשיא התאחדות המלונות.

אבישי ברוורמן: אחריו אני רואה גם את עמי אתגר, מנכ"ל לשכת מארגני התיירות.

אבישי ברוורמן: מישהו רוצה עוד להירשם?

אבישי ברוורמן: אני כמובן אשמח לשמוע את נציגת האוצר.

<אמיר הלוי: תודה אדוני היושב-ראש, חברי הוועדה.

<אמיר הלוי: אני רוצה להוסיף עוד מספר נושאים.

<אמיר הלוי: ראשית, הנושא של השיווק: מדינה כמו שלנו צריכה להשקיע הרבה מאוד בשיווק.

<אמיר הלוי: התקציב שלנו גדל, לא מספיק.

<אמיר הלוי: תעשיית התיירות בעולם משתנה לנגד עינינו, זה דורש היערכות מחודשת.

<אמיר הלוי: העולם הדיגיטלי מצריך תקציבים הרבה יותר גדולים לקמפיינים.

<אמיר הלוי: יחד עם זה, אנחנו גם מנסים לסנכרן את זה עם המוצר.

<אמיר הלוי: משרד התיירות יש בו את מנהל התשתיות.

<אמיר הלוי: השקעה של מאות מיליונים בעכו, למשל, שאתם רואים פה על המסך, סוף-סוף נושאת פרי.

<אמיר הלוי: כשאנחנו רואים שעכו אחרי כל ההשקעה הפכה להיות לעיר תיירות מאוד אטרקטיבית, עם היפודרום, אני ממליץ לחברי הוועדה לראות את זה.

אבישי ברוורמן: ביקרתי לאחרונה - - -

<אמיר הלוי: הייתה בביקור פרטי, סיפרת לי - - -

<לאה ורון: לא.

<לאה ורון: אתה הייתה בביקור פרטי.

אבישי ברוורמן: אני רק זוכר את - - -

מיכל בירן: מזל שאמיר הלוי מחזיק את הזיכרונות שלך.

<אמיר הלוי: אבל עכו היא דוגמה להשקעה מאוד מוצלחת של ההשקעות לאורך שנים של המשרד באמצעות החברה הממשלתית לעכו.

<אמיר הלוי: זה ההיפודרום בעכו שהופכת להיות אטרקציה.

<אמיר הלוי: כשאנחנו עוברים לכל האפשרויות השיווקיות היום שאנחנו עובדים עליהן היום בעכו, למשל, אנחנו מכניסים את התוכן.

<אמיר הלוי: בעכו תהיה אופרה שנה שניה, גם בירושלים ובמצדה.

<אמיר הלוי: אנחנו עובדים היום הרבה על הנישות השיווקיות כמו תרבות וכמו ספורט.

<אמיר הלוי: אנחנו מאוד חרדים לנושא התחזוקה.

<אמיר הלוי: נושא התחזוקה זה אחד הדברים שהצלחנו בתיאום ובשיתוף עם האוצר, כמו שהשר ציין, אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה הדוק.

<אמיר הלוי: יש הרבה ויכוחים, אבל בסך הכול הלכו לקראתנו ואנחנו השנה, בפעם הראשונה בשתי ערים, מממנים יחד עם העירייה את נושא התחזוקה.

<אמיר הלוי: לא עוד רק השקעה בתשתיות שבהרבה מקרים – תכף נראה את התמונה של טבריה – השקעות שיורדות לטמיון.

אבישי ברוורמן: כל-כך עצוב לי על טבריה.

אבישי ברוורמן: טבריה, טבריה, הייתה העיר הכי יפה בישראל.

<אמיר הלוי: לו היית צפת.

אבישי ברוורמן: גם צפת כבר לא צפת.

<אמיר הלוי: זו דוגמה של מצב קיים בטבריה.

<אמיר הלוי: אנחנו הולכים היום על קונספט שאנחנו רק מורידים את הרעשים החיצוניים שיש היום.

<אמיר הלוי: נוריד את כל השילוט הלא חוקי ואת כל מה שתקעו שם לאורך השנים בלי יד מכוונת, באמצעות פרויקטורים שאנחנו לוקחים לכל עיר כזו.

אבישי ברוורמן: אמיר הלוי, אני מקווה שתמשיך גם אחרי הבחירות בתור מנכ"ל משרד התיירות כדי להמשיך את התנופה.

<אמיר הלוי: את זה אתה אומר בימים שאנחנו בשביתה פראית במשרד?

<אמיר הלוי: אחד הכלים השיווקיים החזקים שיש למשרד התיירות: אנחנו מביאים מעל 1,000 עיתונאים ומקבלי החלטות מהעולם.

<אמיר הלוי: זה כלי שיווקי יוצא דופן, אפקטיבי מאוד.

<אמיר הלוי: לצערי, אנחנו היום במצב שיש שביתה פראית במשרד סביב נושא האירוח והנהגים.

אבישי ברוורמן: את זה אני לא יודע.

עוזי לנדאו: - - - לא להיכנס לזה.

אבישי ברוורמן: אני פשוט לא יודע.

אבישי ברוורמן: אני לא יודע מה קורה כרגע.

אבישי ברוורמן: אני פשוט לא יכול להתייחס לזה.

<אמיר הלוי: לכן אנחנו ממשיכים גם בנושא של האירוח, גם בנושא של קמפיינים מאוד גדולים שאנחנו עושים בעולם - - -

אבישי ברוורמן: בקיצור, אמיר, הכול So far so good?

<אמיר הלוי: המצב בשכונה שלנו גרם לזה שראיתם את הגרף שהראה השר.

<אמיר הלוי: אנחנו מנסים למזער נזקים.

אבישי ברוורמן: איך מתמודדים עם הנושאים האלה?

אבישי ברוורמן: איך מת מודדים עם מה שרמז כבוד השר?

אבישי ברוורמן: אנחנו נכנסים לתקופה של האטה.

אבישי ברוורמן: גם הצמיחה בעולם, לפי התחזיות, לא כמו שהייתה.

אבישי ברוורמן: בישראל הצמיחה לנפש היא כפר בקושי חיובית וכן בפריפריה מתחילים לראות איתותים של סגירת מפעלים.

אבישי ברוורמן: מה קורה עם ענף התיירות?

אבישי ברוורמן: הוא יכול לשמש בולם זעזועים לחלק מהדברים שורים בפריפריה.

אבישי ברוורמן: לכן, איך המדיניות שלכם יחד עם שר האוצר משתמשת בתקופה הזאת כדי לעזור לפריפריה.

אבישי ברוורמן: ערד כבר אמרנו?

אבישי ברוורמן: מגבות ערד נסגרו.

<אמיר הלוי: לערד אנחנו מכינים עכשיו תכנית.

<אמיר הלוי: ערד זו דוגמה מצוינת לעיר – גם היא וגם מצפה רמון – עסקים קטנים: תיירות מדברית, תיירות עממית.

<אמיר הלוי: הרבה מאוד יצירה של פלטפורמה של לינת שטח ולינה עממית, בניגוד להשקעות האדירות שצריך להשקיע בהקמת בית מלון ואורך הזמן שלוקח כתוצאה מהרגולציה והביורוקרטיה.

<אמיר הלוי: כל מה שקשור לתיירות עממית שיגדיל את ההיצע פה, זה בפירוש אותו חלק מהתכנית שאנחנו בונים עכשיו לערד, שאנחנו מבצעים אותה.

<אמיר הלוי: במצפה רמון יש גידול מאוד משמעותי במספר מקומות לינה במדבר.

<אמיר הלוי: אנחנו מזהים את זה כפוטנציאל מאוד גדול לשוק האירופי בעיקר, שבא בחורף שלו - - -

אבישי ברוורמן: זה יביא את התעסוקה.

<אמיר הלוי: זה מביא הרבה תעסוקה לעסקים קטנים של עד 10 מועסקים.

<אמיר הלוי: אנחנו רואים פה באמת פוטנציאל מאוד גדול של תיירות מדברית מתפתחת.

<אמיר הלוי: השוק הקרוב זה השוק האירופאי שמאוד אוהב את זה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת חנא, תחליף אותי לרגע.

<אמיר הלוי: עוד נקודה, ברשותך.

<אמיר הלוי: השוק היום נחלק לשוק של קבוצות.

<אמיר הלוי: נמצא פה עמי אתגר, מלשכת מארגני התיירות, שאנחנו עובדים איתם בתיאום מלא ובשיתוף ועם קרן שמסייעת להם להביא קבוצות.

<אמיר הלוי: המשרד היום גם פועל כדי להתכוונן ולהתאים את עצמו לשוק המתפתח של התיירות העצמאית, שגדל משמעותית בעולם.

<אמיר הלוי: אם אנחנו הראינו רק את עכו, אז בעכו – אנחנו רואים שהסינים, למשל, שהשר הזכיר שמגיעה היום חברת התעופה הסינית שבא לבחון פה פתיחה של קו – יש יותר ויותר תיירות עצמאית בעולם, הסינים מסתובבים היום בעכו, הם מאוד רוצים לראות את הארכאולוגיה שלנו, את האתרים ההיסטוריים.

<אמיר הלוי: זו לא רק תיירות קבוצות.

<אמיר הלוי: זה דורש מהמשרד היערכות.

<אמיר הלוי: העולם הדיגיטלי שהתפתח בכל מה שקשור לתעשיית התיירות מסתנכרן לזה טוב מאוד.

<אמיר הלוי: זה תחום שאנחנו מחזקים אותו היטב.

<אמיר הלוי: השר הציג את הנושאים התעופתיים, אני חושב שבהקשר למה שנאמר פה, ענף התעופה הוא האמצעי השיווקי החשוב ביותר לתעשיית התיירות.

<אמיר הלוי: חברות התעופה, גם הישראליות וגם בחו"ל, מבחינתנו צריכות לקבל התייחסות וזריקות עידוד אחרי תקופות קשות כמו שעברו בקיץ האחרון עם צוק איתן.

<אמיר הלוי: אנחנו רואים את זה בעולם, אם זה בהנחת אגרות, בהנחה שיש לאגרות בשדות תעופה, אם זה באמצעי שיווק.

<אמיר הלוי: המשרד פועל עם רשתות ביטחון לאילת, מנסה לפעול כדי לסייע ולהביא חברות תעופה.

<אמיר הלוי: השר ציין שבהמשך לביקור שלו חברת התעופה Hainan הסינית מגיעה לפה.

<אמיר הלוי: אנחנו פועלים כי אנחנו יודעים שאם יש צינור שיווק אפקטיבי, זה חברות תעופה שיגיעו לפה ככל שאנחנו נהיה יותר ידידותיים ומסייעים לחברות האלה.

<אמיר הלוי: אנחנו יודעים שכמו שתעשיית המלונות צריכה להתמודד ולתמחר תקופות קשות, אתו דבר התעופה.

<אמיר הלוי: הענף הזה הוא ענף מאוד-מאוד חשוב לתעשיית התיירות ואנחנו מאוד מקווים שילכו לקראתם, גם בנושא של שדה התעופה בן גוריון, שיש מחשבה על סגירה שלו בלילה – זו תהיה פגיעה קשה מאוד בתיירות.

<אמיר הלוי: לכן אני אומר שככל שניתן, צריך לסייע לחברות התעופה הזרות והישראליות, גם בתקופות משבר וגם בימים רגילים.

<אמיר הלוי: אנחנו לא מדינה רגילה וצריך לעודד את חברות התעופה להגיע לפה.

<אמיר הלוי: הן אלה שמביאות לפה את המסה הגדולה של התיירים.

חנא סוייד: תודה, טוב.

חנא סוייד: אני אלך במתווה שהתווה יושב-ראש הוועדה, פרופסור ברוורמן, אני אבקש לשמוע מה יש לאוצר להגיד על כל הטענות ועל כל הדברים שהועלו כאן מצד השר והמנכ"ל.

<דפנה סגול: תודה שהזמתם אותנו לכאן היום.

<דפנה סגול: כמו שנאמר, משרד האוצר פועל בשיתוף פעולה עם משרד התיירות מתוך הבנה שלתיירות יש חשיבות אדירה למשק הישראלי ולכלכלה הישראלית.

<דפנה סגול: התיירות למי שלא יודע ולא מכיר, היא למעשה ענף ייצוא.

<דפנה סגול: בשונה מתעשיות אחרות בארץ, תעשיית התיירות נפגעה בזמן מבצע צוק איתן כי ההתאוששות של תיירות נכנסת שונה מתעשיות אחרות: היא לוקחת יותר זמן.

<דפנה סגול: בגלל זה דנו בשיתוף פעולה ליישום החלטת ממשלה שנועדה לסייע לתעשייה, שהיא באמת יוצאת דופן.

<דפנה סגול: כלומר, לא ניתן כזה סיוע לאף אחת מהתעשיות בארץ.

<דפנה סגול: זה משהו שלא נעשה בקנה מידה כזה עד היום.

<דפנה סגול: אנחנו מדברים גם על הגדלת תקציבי השיווק של המשרד, גם על שיפוי בגין תשלומי ארנונה כדי לסייע לעסקים, עם על העלאת ערבות המדינה בקרן לעסקים קטנים.

<דפנה סגול: אלו צעדים שונים ממה שהיה בעבר, הם מרחיקי לכת ונעשו מתוך הכרה שהתעשייה הזאת חשובה למדינה ואנחנו רוצים לפעול כמה שניתן כדי לשמר אותה ולעודד ואתה ולהחזיר אותה למגמת הצמיחה שהייתה עד היום.

<דפנה סגול: אלו הדברים המרכזיים, אשמח לענות על שאלות, אם יש, בהמשך.

חנא סוייד: אני רוצה לתת רשות דיבור לאלי גונן, נשיא התאחדות בתי המלון.

חנא סוייד: רר לפני כן שאלה לאוצר: קראנו על מס על איזה היטל, במסגרת חוק ההסדרים, נדמה לי, שיש בכוונתכם להטיל על בתי מלון על העסקת עובדים מסתננים.

חנא סוייד: הרי ההיגיון שבעניין הזה מובן: יש כאן העסקה שחורה והיא לא מוסדרת ולכן יש כוונה בכל זאת להכניס משהו לאוצר המדינה כתוצאה מההעסקה הזו.

חנא סוייד: אבל מצד שני זה בעצם מס על בתי המלון.

חנא סוייד: זה באל העמיס עוד יותר על התעשייה, שיש תמימות דעים שהיא מקרטעת, שהיא עומדת בפני בעיות רציניות.

חנא סוייד: מה פשר הדברים, במיוחד ששר האוצר אמר שאנחנו לא מטילים מיסים?

חנא סוייד: זה בעצם מס שהוא מס עקיף.

<דפנה סגול: אני אתחיל ואתנצל בכך שזה לא תחום שהוא תחת אחריותי.

<דפנה סגול: אני מתעסקת בעבודה ישירה מול משרד התיירות וכל ההיבט של עובדים זרים נמצא תחת תחום התעסוקה.

<דפנה סגול: לכן אני לא מצויה בו.

חנא סוייד: אבל תסכימי אתי שיש לזה השלכה רצינית על - - -

<דפנה סגול: אני אשמח לסיים את דברי, אם אפשר.

חנא סוייד: בבקשה.

<דפנה סגול: אין ספק שיש לזה השלכה על תעשיית התיירות.

<דפנה סגול: האמירה פה היא לעודד תעסוקה של עובדים ישראלים שהם תחליפיים במידת מה לעובדים זרים.

<דפנה סגול: אני אשמח לבדוק ולהחזיר תשובה לוועדה בהקדם אם תהיינה שאלות, אבל זה לא תחום שאני מצויה בו עד לפרטיו.

<דפנה סגול: אני לא מכירה את כל הנושא.

אבישי ברוורמן: אז האוצר כבר הבהיר לך בזמן שהייתי בחוץ.

אבישי ברוורמן: לא רציתי להפריע להעברת הכספים.

<דפנה סגול: לכל הסכמנו.

חנא סוייד: אני רק אשלים משהו.

חנא סוייד: מה שנציגת האוצר אמרה זה שהיא רואה באופן כללי ובנושא שלדעתי הוא נושא קריטי, היא אמרה שהיא תבדוק ותחזיר תשובה.

אבישי ברוורמן: זה תפקידה.

אבישי ברוורמן: היא לא יכולה לעשות יותר מזה.

חנא סוייד: זה בסדר.

אבישי ברוורמן: אין לה את האישור להגיד יותר מזה.

אבישי ברוורמן: אלי גונן, יש לך משהו להגיד לטובת העניין?

אבישי ברוורמן: אני יודע שהמלונאים מאוד עשירים ולכן את מה שחסר למשרד מהממשלה, המלונאים יעבירו לו בתקציב.

<אלי גונן: המלונאים הם לא עשירים - -

<שמואל צוראל: גם לביטחון.

<אלי גונן: - - הם טייקונים.

<אלי גונן: אדוני יושב-ראש הוועדה, אדוני השר, חברים יקרים, אתמול עברתי ניתוח קטרקט, אז ראיתי יותר טוב את המצגת של השר והמנכ"ל ויכולתי להתרשם קצת יותר.

אבישי ברוורמן: שתמשיך לראות עוד שנים טובות.

<אלי גונן: תרשו לי בהתחלת הדרך, אני בדרך כלל לא נוהג, למרות שבזמן האחרון אני מרבה להחמיא לאוצר, אני רוצה לברך את מיכאל רבזין, נציג החשב הכללי.

<אלי גונן: אני חושב שהוא בפעם הראשונה בוועדה בתפקידו החדש.

אבישי ברוורמן: מה הגדרת תפקידך?

<מיכאל רבזין: רכז משרדים כלכליים בחשב הכללי.

אבישי ברוורמן: כל המשרדים הכלכליים?

<מיכאל רבזין: לא.

<מיכאל רבזין: רק תיירות ומשרד הכלכלה ישירות התעסוקה.

אבישי ברוורמן: בהצלחה.

<מיכאל רבזין: תודה.

<אלי גונן: אדוני יושב-ראש הוועדה, אני רוצה להצטרף לדברי השר והמנכ"ל ואני חושב שגם אתה אמרת בצורה ברורה: אני חושב שהמסר שצריך לצאת מהוועדה פה זה המסר של מקומה של תעשיית התיירות בכלכלה, גם לגבי הנושא של הצמיחה, גם לגבי הנושא של התעסוקה וגם לגבי נושא הפריפריה.

<אלי גונן: רק כאנקדוטה: כשנסגר מפעל מגבות ערד, אנחנו היינו שם עם 120 משרות.

<אלי גונן: ממש התחלנו למחרת ותוך שבוע עשינו שני ירדים בערד.

<אלי גונן: הצענו עבודה.

<אלי גונן: לא שהייתה לנו הצלחה כל כך גדולה בגיוס, אבל לפחות באנו ונתנו תשובה.

אבישי ברוורמן: מדוע לא הייתה הצלחה?

אבישי ברוורמן: השכר היה נמוך מדי?

אבישי ברוורמן: לא הייתה מיומנות?

אבישי ברוורמן: למה לא הייתה הצלחה?

<אלי גונן: אני לא בטוח שהשכר שלנו נופל בצורה משמעותית מהשכר של מגבות ערד.

אבישי ברוורמן: אז מה הייתה, לדעתך, הבעיה?

<אלי גונן: אני חושב שיש כמה בעיות.

<אלי גונן: אני חושב שבמקרה הספציפי הזה היה קשה לעשות את המעבר החד כל-כך, עוד לא הספיקו לצאת מהעבודה - - -

אבישי ברוורמן: אז אתה אומר שייתכן שתוך תקופה, אם אנשים - - -

<אלי גונן: יכול להיות.

<אלי גונן: חלק מהדברים שאנחנו צריכים לראות, ואנחנו נגיע לזה, זה גם הנושא – אנשים פחות אוהבים להתעסק בו – של ניקיון או חדרנות.

<אלי גונן: עוד דבר, חבר הכנסת ברוורמן, אני רוצה להגיד לך - - -

אבישי ברוורמן: רגע.

אבישי ברוורמן: אני יוצא להתראיין בנושא הגז לרדיו ואחזור.

אבישי ברוורמן: אתה יכול להמשיך.

<אלי גונן: אני רוצה להגיד שהמסר הוא מקומה של תעשיית התיירות כמנוע צמיחה.

<אלי גונן: שמנו לפניכם איזשהו קמפיין שאנחנו מאמינים שמדינת ישראל צריכה להפנים.

<אלי גונן: עשינו כמה שינויים בקמפיין, אם הייתי יוצא עכשיו.

<אלי גונן: עשינו שינוי אחד שהשר לנדאו אמר לנו: תעברו ל-Security במקום Military.

<אלי גונן: אבישי ברוורמן אמר לי: למה אתם עושים סטרטאפ?

<אלי גונן: זה אקזיט.

<אלי גונן: אז זה Exit Nation ולא Start-up Nation.

<אלי גונן: הייתי כותב אקזיט, זה עוד יותר מעצים ועוד מדגיש את חשיבותה ואת מקומה של התיירות כנושא של צמיחה.

חנא סוייד: היו 26 מיליון כדורי פלאפל.

חנא סוייד: איך חישבתם?

חנא סוייד: לפי כמה כדורים למנה?

<אלי גונן: לפי 4 כדורים למנה, ואין לנו ערך מוסף.

חנא סוייד: תחשוב שזה יהיה 8 למנה.

חנא סוייד: 4 זה לחצי מנה.

<אלי גונן: לחצי מנה , כן.

<דניאל מורג: זו מנה בתל אביב.

חנא סוייד: במנה בתל אביב יש רק 4 כדורים?

חנא סוייד: תבואו לחיפה.

באסל גטאס: כשאתה לוקח 2 חצאים, אז בכל מחצית שמים לך 4.

<אלי גונן: אני חושב שמה שעלה באופן מאוד ברור מהמצגת שכבוד השר הציג וגם מעבודת המחקר, שאני מקווה שראיתם אותם, של ארנסט אנד יאנג – אני בטוח שאתם מכירים אותה – ראינו שאנחנו עברנו את כל המשברים וצמחנו בתיירות.

<אלי גונן: אם אני לוקח – כבר שכחתי את כל הכינויים – מחומת מגן ולבנון השנייה וצוק איתן, עברנו את כל המשברים.

<אלי גונן: אנחנו כרגע במצב מאוד-מאוד קשה.

<אלי גונן: שנת 2015 נראית איום ונורא.

<אלי גונן: אבל אני אומר שאנחנו יכולים לעבור את זה ואני מקווה שנעבור את זה.

<אלי גונן: הסיבה שעברנו את כל המשברים היא גם כי תקציב השיווק של משרד התיירות גדל בצורה משמעותית מאוד וגם, אני חושב, שעבודת השיווק, קמפיינים של שיווק לאורך השנים, היו אפקטיביים מאוד.

<אלי גונן: לכן אני מקווה מאוד שגם התקציב יגדל לקראת השנה הבאה.

<אלי גונן: אני יודע שהוא גדל אך לטעמי לא מספיק: הוא צריך להיות הרבה יותר גדול ברמה של המשרד וצריך להיות הרבה יותר אפקטיבי.

<אלי גונן: אני מאמין שאם נעשה את הדברים האלה אנחנו נגיע לצמיחה יפה.

<אלי גונן: אני רוצה להגיד בפרום הזה, לא רק אני אלא בטח התאחדות המלונות ולא רק התאחדות המלונות אלא תעשיית התיירות כולה, יודעים להעריך מאוד את ההישג של שר התיירות בנושא של הסיוע שקיבלנו סביב צוק איתן.

<אלי גונן: דפנה ציינה את זה, אני חושב שהייתה פה גם הבנה ותרומה של אגף התקציבים.

<אלי גונן: אני חושב שזה מאוד יפה, אני רק מקווה מאוד שגם בתהליך של הביורוקרטיה, בתהליך של ההבנות, בתהליך של היישום ובתהליך של ההוצאה לפועל של כל הסיוע הגדול הזה, אנחנו נצליח לממש אותו, כי כרגע אנחנו עוד לא רואים את המימוש.

<אלי גונן: אני אומר ההיקף הוא גדול, גדול מאוד.

<אלי גונן: אני חושב שגם הסעיפים שנקבעו לנושא של הסיוע הם גדולים מאוד.

<אלי גונן: לכן אני מקווה מאוד שזה גם יחזק אותנו לעבור את המשבר וגם ייתן לנו את החמצן כי חלק מהסיוע הזה הולך לתקציבי שיווק ומכירות שצריכים כבר לתת לנו את המסה של התיירות הבאה.

<אלי גונן: אני נוטה להסכים לחלוטין עם השר והמנכ"ל שהמסה הגדולה של השיווק והפוקוס שלו צריכים להיות על תיירות נכנסת כי כפי שהראו בגרף, שם עיקר ההכנסה.

<אלי גונן: אבל עדיין חשוב מאוד בתקופה הזאת שאנחנו ניתן חלק לתיירות פנים ואני מקווה מאוד שגם את זה אנחנו נשכיל לעשות יחד עם האוצר.

<אלי גונן: בכל העולם וגם בארץ, תעשיית התיירות הפרטית נשענת על הממשלה.

<אלי גונן: זאת נורמה מקובלת בעולם שהממשלה מטפלת בתדמית של המדינה כארץ תיירותית והסקטור הפרטי מוציא לפועל את הדברים, נותן את המכירות.

<אלי גונן: המדינה מטפלת יותר בשיווק והסקטור הפרטי יותר במכירות.

<אלי גונן: לכן, התלות שלנו בממשלה ובמשרד התיירות היא גדולה מאוד ולכן גם הקורלציה היא כל-כך חשובה.

<אלי גונן: מאוד אהבתי את ההשוואה לצרפת, אדוני השר.

<אלי גונן: אני חושב שזה נכון, אני חושב שאנחנו רחוקים מאוד מלהיות בצרפת.

<אלי גונן: רק לפני 3 שנים ממשלת צרפת החליטה להקים ועדה לבדיקת התיירות כי ההכנסה מתייר ירדה מהמקום הראשון למקום הרביעי או החמישי.

<אלי גונן: זה מאוד לא מצא חן בעיניהם ואז הם החליטו לבדוק איך הם חוזרים בהכנסה למקום הראשון, כי ההכנסה היא מאוד חשובה.

<אלי גונן: הם הגיעו למסקנה, בין השאר, שגם תיירות עממית חשובה אבל בפרופורציה הנכונה.

<אלי גונן: זאת אומרת, עיקר המסה ומה שהיה חשוב להם זה ההכנסה מתייר.

<אלי גונן: אני שמח שאתה הצגת את זה כי אניח ושב שיש פה המון מה לעשות.

<אלי גונן: אני אומר במפורש: אני חושב שיש מקום גם לתיירות העממית, כמו שאני חושב שיש מקום לתחרות בכלל.

<אלי גונן: אני חושב שיש מקום לתחרות גם בנושא הלינה.

<אלי גונן: אני אישית, כנשיא התאחדות המלונות, אין לי בעיה עם מה שנקרא דירות להשכרה לתיירים.

<אלי גונן: אני בעד שישכירו דירות לתיירים.

<אלי גונן: אני רק אומר שהכול צריך להיות מסודר: המדינה צריכה להקפיד שאם היא רוצה לעשות תחרות ברמה של דירות, שבעלי הדירות שמוכרים את הדירות לתיירים על בסיס לינה של לילה או שניים, ישלמו את המס כמו שאנחנו משלמים, הם עומדים בסף תקני מינימלי כמו שאנחנו עומדים.

<אלי גונן: צריך להבין, אמר את זה אמיר הלוי, מנכ"ל משרד התיירות, לבנות מלון עולה עשרות מיליוני אם לא מאות מיליוני שקלים.

<אלי גונן: לא יכול להיות שכשאנחנו משקיעים את המיליונים אלה מתוך אמונה גדולה בתעשיית התיירות, התחרות הכי גדולה שלנו היא מול השוק השחור.

<אלי גונן: זה לא יכול להיות.

<אלי גונן: התחרות צריכה להיות בשוק שהוא לבן לכולם וכולם מתחרים בו על בסיס שווה.

<אלי גונן: לכן, אני מאוד מקווה שזה ילך.

<אלי גונן: אני רוצה להוסיף עוד שתי נקודות: א', אני רוצה מאוד לחזק את העמדה של השר והמשרד בנושא של תיירות מרפא.

<אלי גונן: יש תמיד דיאלוג בין העולם התיירותי לעולם של התושבים המקומיים, גם על הנושא של מי משתמש בחופים, למי נותנים את תשומת הלב.

<אלי גונן: כשעשינו את הבדיקה, אחוז תיירות המרפא מסך כל החולים המטופלים הוא אחוז לא מהותי ברמה של המטופלים אבל הוא אחוז מאוד משמעותי ברמה של ההכנסות של בתי חולים וההכנסות שלנו, לא רק כתעשיית תיירות.

<אלי גונן: ראינו שכל מי שבא לטיפול בריאותי, בא עם לפחות מלווה או שניים, הם נשארים בארץ הרבה זמן וההוצאה שלהם היא גדולה.

<אלי גונן: את התיירות אי אפשר להעביר למקומות אחרים.

<אלי גונן: אי אפשר להעביר את המקומות הקדושים, אי אפשר להעביר את החופים אבל את תעשיית המרפא אפשר להעביר.

<אלי גונן: אני כבר יודע את ההתקשרויות שיש לרופאים מישראל, כי הם באים לא בגלל שהמלון שלי טוב, באים בגלל הרופאים ועכשיו הכול הולך לקפריסין.

<אלי גונן: זאת שעת טיסה, מטיסים את הרופא.

<אלי גונן: מה נעשה עם זה?

<אלי גונן: נצעק ונגיד שאנחנו נהדרים?

<אלי גונן: פתאום נמצא את קפריסין מרוויחה מזה.

<אלי גונן: קפריסין מקבלת אותם בחפץ לב.

<אלי גונן: לכן צריכים לשים את הדברים בצורה מושכלת ואני מאוד מקווה שהנושא הזה ירד מסדר-היום.

<אלי גונן: אני עד כדי כך מאמין בזה, שמתוך 3 נושאים שהיה חשוב לתעשיית התיירות לשים על סדר-היום, הנושא הזה דווקא הוא ירד מסדר-היום ועוד שני נושאים נשארו על סדר-היום.

<אלי גונן: אני מקווה שגם הם ירדו, כי אני יכול להבין למה הוא ירד ולא אחרים: הנושא של ההיטל שהזכרת, אבסורד עלי אדמות.

<אלי גונן: ראיתי עכשיו שרוצים להעלות עוד 20%.

<אלי גונן: אני אומר שוב ואמרתי גם לאנשי החשב והאוצר: אנחנו מוכנים לעשות את כל הירידים שרוצים לתעסוקה כדי לקלוט את הישראלים.

<אלי גונן: אנחנו מדברים על תפקידים כמו סטיוארטים, אנשי ניקיון.

<אלי גונן: אנחנו מציעים את הדברים שישראלים לא רוצים לעשות שם.

<אלי גונן: כשהייתי בקדנציה הקודמת כנשיא התאחדות, באתי לאוצר והלכתי איתם על תעשייה נקייה מעובדים זרים והלכנו למבצע עובדה מתוך אמונה שאם לא נצליח, יחזירו לנו את מכסת העובדים הזרים.

<אלי גונן: אני מקווה שהיושר המקצועי של משרד האוצר הוא גם עמידה מאחורי האמירה ושאנחנו נקבל את המכסה של העובדים הזרים.

<אלי גונן: הסכמנו ללכת לירדנים.

<אלי גונן: יש לנו בעיה עם הירדנים עכשיו, לא בצד שלנו דווקא אלא בצד הירדני.

<אלי גונן: יש לנו בעיה קשה, לא רק אצלנו, היא בכל העולם.

<אלי גונן: יש אחוז מסוים שהוא שולי שבשולי של עובדים זרים ואני מקווה מאוד שזה ייסגר פה.

<אלי גונן: אני באמת מקווה שהמסר ייצא מפה, יצא גם לממשלה עוד במסגרת דיוני התקציב.

<אלי גונן: נושא התיירות ומשרד התיירות צריכים לקבל מקום אחר לחלוטין, גם בסדר-היום של הציבור אבל בטח בסדר-היום הציבורי.

<אלי גונן: אנחנו היינו בתקופות שתעשיית התיירות הייתה במקום אחר.

<אלי גונן: היינו בתקופות שתקציב השיווק של משרד התיירות היה במקום אחר.

<אלי גונן: היינו בתקופות שתקציב השיווק של מרד התיירות יצא אל הפועל בתיאום הרבה יותר גדול עם התעשייה הפרטית והיה הרבה יותר אפקטיבי.

<אלי גונן: אנחנו מוכרחים לבוא ולראות שם.

<אלי גונן: מזכיר לי שמוליק שיש עוד דבר אחד: פתאום,Out of the blue, על סכומים לא גדולים – כשאני אומר סכום לא גדול, לכאורה הוא לא גדול לשני הצדדים אבל הוא גדול מאוד לנו – שמו עלינו פתאום היטל ים המלח בסך 5 מיליון שקלים.

<אלי גונן: אני לא מבין למה, אני לא מבין מאיפה זה בא ככה פתאום.

<אלי גונן: אנחנו צריכים להחזיק את ההגנות.

<אלי גונן: נראה לי אבסורדי לחלוטין.

מיכל בירן: אני אשמח להוסיף על זה אחר כך.

<אלי גונן: אני מאוד מקווה, חברי הכנסת, ועדת הכלכלה, שאת הלחץ ואת הכוח שלכם תפעילו לקידום מעמדו של משרד התיירות ותקציב משרד התיירות ובכלל מעמד התיירות.

חנא סוייד: תודה רבה.

מיכל בירן: ברור שזה יגיע עוד בחוק ההסדרים.

מיכל בירן: זה לא שאני חובבת של עסקים גדולים, יש לי חיבה לבינוניים ולקטנים, אבל יש פה איזה מדרג של דג אוכל דג אוכל דג ולא נראה לי שיש איזושהי סבירות - - -

חנא סוייד: חברת הכנסת מיכל בירן, בבקשה.

מיכל בירן: את רוב האנשים פה אני מכירה, כמעט את כל הנוכחים מסביב לשולחן אני מכירה מישיבות.

מיכל בירן: מצד שני, זה לא הגיוני שמשפחת עופר גורמת נזק שלא היה נגרם באופן אחר – זאת אומרת, אני הראשונה שבעד שהמדינה תיקח אחריות על נזקים סביבתיים – אבל נזק לים המלח שלא היה נגרם באופן טבעי, זה לא קרה מנזקי טבע שאף אחד מאתנו לא שולט בהם.

מיכל בירן: הנזקים נגרמים בגלל שכורים שם אשלג ואת מה שכורים בים המלח.

מיכל בירן: איזו סיבה יש שמישהו אחר, לא המדינה כמו שהיה עד עכשיו, זה לא הגיוני שהמדינה שלמה עד עכשיו את הסכום הזה, זה לא הגיוני עכשיו לגלגל את זה על המלונות ועל המועצה האזורית תמר.

מיכל בירן: אני מקווה שנצליח, חבר הכנסת ברוורמן, בחוק ההסדרים כשיגיע לכאן, לתקן את הדבר הזה ולהטיל – אפילו בגן לומדים את זה – מי שמלכלך הוא מסדר, מי ששובר הוא מתקן.

מיכל בירן: זה דבר מאוד-מאוד בסיסי

חנא סוייד: המזהם משלם.

אבישי ברוורמן: עמי אתגר, מנכ"ל לשכת מארגני התיירות.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

<עמיהוד אתגר: כבוד השר, כבוד יושב-ראש הישיבה וכל האנשים האחרים, אני מדבר בשמם של מארגני התיירות הנכנסת לישראל, שהם 124 חברות וגם חברות אחרות במזרח ירושלים, שמביאות כ-65% מהלינות בבתי המלון וכ-90% מהלינות בפריפריה: בטבריה, בנצרת ובמקומות אחרים.

<עמיהוד אתגר: כ-200 אלף ימי הדרכה לפני המשבר, למורי דרך.

<עמיהוד אתגר: 200 אלף ימי אוטובוסים.

<עמיהוד אתגר: כשאנחנו מדברים על Exclusive growth, אותו ביטוי שנגידת בנק ישראל השתמשה בו וצוין פה על-ידי כבוד השר ואנשים אחרים על פריפריה, העבודה הזאת מגיעה מחבילות תיירות.

<עמיהוד אתגר: אני מציין בדבר הזה לא רק קבוצות, אמיר, גם תיירות של בודדים אבל תיירות של בודדים שמגיעה לכל רחבי ישראל ומעסיקה הרבה מאוד עסקים קטנים.

<עמיהוד אתגר: עם כל הכבוד למספרים, וזה ודאי דבר חשוב שאנשים מגיעים לתל אביב לדירות ואנשים מחוץ לארץ, יהודים שקנו פה דירות ונכנסים לישראל ומופיעים בסטטיסטיקה וקונים במסעדות ואוכלים קוטג', עדיין יש הבדל מאוד גדול בינה לבין התיירות שמגיעה באמצעותנו לכל הספקים בארץ בפריפריה ולכל רחבי הפריפריה.

<עמיהוד אתגר: התיירות הזאת, כשאנחנו מדברים על צוק איתן ועל שנת 2015, לפי הנתונים שיש לנו – זו תיירות שנקבעת בחלקה כחצי שנה מראש ויש לה זמן של אינקובציה של קבוצות ושל תיירים בודדים – ב-2015 הולכים לקבל תנועת תיירות פחות טובה מ-2014 שהייתה פחות טובה מ-2013.

<עמיהוד אתגר: זאת המציאות.

<עמיהוד אתגר: אנחנו צריכים לדעת שכל מה שקורה בירושלים - - -

אבישי ברוורמן: מפחיד.

מיכל בירן: יש ביטולים חדשים.

מיכל בירן: אני יודעת מאנשים, הביטולים ממשיכים.

<עמיהוד אתגר: אנחנו הולכים להיות בעצם בבעיה מאוד-מאוד גדולה.

<עמיהוד אתגר: מה זה אומר לגבינו?

<עמיהוד אתגר: זה אומר שמחזורי העסקים שלנו קטנים בצורה מאוד משמעותית, לא כמו שהיה במבצע צוק איתן לתקופה קצרה, אלא לתקופה של שנה ויותר.

<עמיהוד אתגר: כתוצאה מזה, המחזורים של כל הספקים שאנחנו עובדים איתם – אם אנחנו מביאים כמיליארד דולר, ההכנסה שלנו מתוך זה היא בערך 100 מיליון דולר - - -

אבישי ברוורמן: אם בירושלים הנושא הזה ממשיך, אני מניח שלירושלים תהיה שנה מאוד קשה בתיירות.

<עמיהוד אתגר: גם תהיה לטבריה ותהיה לנצרת ותהיה לכל התיירות.

<עמיהוד אתגר: התיירות שמגיעה בחבילות תיירות, גם בקבוצות, בעיקר בקבוצות, היא זו שמגיעה לירושלים ולגליל.

<עמיהוד אתגר: אותו תייר, תיירות נהדרת, תיירות גאה שמגיעה לתל אביב, היא חשובה וטובה – שלא יובן שאני מזלזל בה חס וחלילה – אבל תרומתה למשק, לפריפריה שונה לגמרי.

אבישי ברוורמן: התיירות הגאה בעיקר מגיעה לתל אביב.

<עמיהוד אתגר: ה- Exclusive Growthקיים בסופו של דבר דרך התנועה שמארגני התיירות הנכנסת מביאים לישראל.

אבישי ברוורמן: מה אתה חוזה באמת, לאור ההתפתחויות האלה - - -

מיכל בירן: כמו שאף מאתנו, כנראה, לא היה נוסע לחופשה במקום שיש בו - - -

<עמיהוד אתגר: אני יכול להגיד - - -

אבישי ברוורמן: כמו שעוזי מבין, הלוא אנשים בדרך כלל רואים דבר – אמיר הוא משווק מצוין – בצורה מאוד פשוטה: זה כמו שמישהו היה אומר: איך תסיע לחופשה בקוסובו.

אבישי ברוורמן: יכול להיות שהיה שם בסדר, אבל אחרי שראית את סרביה ושפתאום מתחילות קטטות, אתה לא רוצה להגיע, נכון?

<לאה ורון: אותנו הזהירו מנסיעה להונג קונג.

<עמיהוד אתגר: מחזורי העסקים האלה שמגיעים מאותם מקורות תנועה מחוץ לארץ, מתבטאים בפיטורי עובדים אצל אותם אנשים שהם המנוע והשיווק של מדינת ישראל.

<עמיהוד אתגר: אנחנו פיטרנו מאות עובדים.

<עמיהוד אתגר: אנחנו נמצאים במצב שכל המנגנונים שנבנו עד כה – אני אומר אותם מתוך הערכה להחלטת הממשלה ולדברים – במקרה הספציפי של מארגני התיירות הנכנסת, אני חושב שמה שהיה צריך לעשות זה שאת אותם מנגנונים של רשתות ביטחון שמתכננים לעתיד, היה צריך ליישם אותם בעוצה יותר גדולה על מארגני התיירות הנכנסת היום.

<עמיהוד אתגר: בהקשר הזה אני יכול להגיד שמספר תכניות עדיין תקועות בביורוקרטיה כזו או אחרת.

<עמיהוד אתגר: כל התכניות להכשרת עובדים, אני יודע מניסיון ואנחנו הצגנו את הדברים בעבר: במלחמת המפרץ, בפתיחת מנהרות הכותל, באינתיפאדה השנייה, תוך 3 שבועות נפתחו חל"תים במימון וניהול שלנו.

<עמיהוד אתגר: היום אנחנו נמצאים במצב שאנחנו גומרים את חודש נובמבר, אנחנו נמצאים כבר 3 חודשים במשבר, בפועל אנשים היום מפטרים עוד אנשים.

<עמיהוד אתגר: לא קיבלו פתרונות - - -

אבישי ברוורמן: שתי שאלות יש לי אליך: מה אתה היית עושה היום אם היית על אחד משני הכיסאות, אם היית שר התיירות או המנכ"ל שלו?

אבישי ברוורמן: ברור שאם היית ראש ממשלת ישראל אז היית מפעיל יותר תקציבים והיית מורה לשר האוצר - - -

מיכל בירן: התקציב אושר.

אבישי ברוורמן: היית מבקש יותר.

אבישי ברוורמן: אבל כרגע קיבלת חצי מיליארד שקל, מה היית עושה איתם?

אבישי ברוורמן: מה היית עושה בחצי מיליארד?

<עמיהוד אתגר: אני חושב שאנחנו צריכים, על רקע הדברים האלה שאני מציג פה, לראות שהתעשייה הזאת כפי שאלי הציג אותה ואחרים הציגו אותה, בתקופה של משבר היא צריכה לקבל את כל האמצעים לעבור את המשבר הזה.

אבישי ברוורמן: הבנתי.

אבישי ברוורמן: אני כבר שואל אותך את השאלה - - -

מיכל בירן: גם אי אפשר לעשות את זה ב-Delay, זאת אומרת, אם תעשה פתאום הכשרות כשכבר יש עבודה, אנשים לא יוכלו - - -

אבישי ברוורמן: השאלה שלי פשוטה מאוד – אני מצטער שיצאתי בזמן שאלי דיבר, הוא אדם שאני מכבד – אני נלחם כרגע על נושא הגז שלדעתי יש לו משמעות גם למלונאות, גם לתעשייה ואלי גם חתם על זה בהתאחדות התעשיינים, לפקח על המחיר של המונופול שלוקח פה מחירים אדירים.

אבישי ברוורמן: השאלה שלי פשוטה מאוד: אם, כפי אתה טוען, באמת המצב ב-2015 בעייתי, גם לגבי ירושלים, והמתח יגבר, אז נכנסים פה למשבר.

אבישי ברוורמן: מה צריך לעשות עכשיו עם הכספים הנוכחיים כדי לעזור, כדי שלא תהיה פה סגירה?

אבישי ברוורמן: אלי, אני יצאתי אבל אני רואה כל מה שאני כותב:

אבישי ברוורמן: Tourist Nation, זה איך אומרים, In the Long Run we are all Dead.

אבישי ברוורמן: אבל כרגע, בטווח הקצר, מה עושים כדי שאם המצב הלא-בריא שקיים היום בישראל ובירושלים יימשך בחודשים הקרובים ותהיה לו השפעה על הכול, מה הצעדים כרגע כדי למנוע פגיעה רצינית במלונאות?

אבישי ברוורמן: מה לעשות?

אבישי ברוורמן: פתרונות.

<עמיהוד אתגר: אני יכול להשיב לשאלה ששאלת אותי 3 תשובות: אחד, קודם כל לתת את הפתרון המיידי לשמירת כוח האדם.

<אמיר הלוי: עמי, הוא קיים.

<אמיר הלוי: בוא אני אגיד לך איפה אנחנו עומדים.

<עמיהוד אתגר: הנושא השני, מאחר ואנחנו מנוע של תעשיית התיירות, וכפי שתיארתי, מביאים את כל העבודה, להעצים את הסיוע למארגני התיירות הנכנסת.

<עמיהוד אתגר: הנושא השלישי, להעצים את תקציבי השיווק של משרד התיירות.

אבישי ברוורמן: כסף בשלושת הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: אמיר, קח את כל התשובות שלו.

אבישי ברוורמן: עוד מישהו רוצה להוסיף?

חנא סוייד: יש לי - - -

מיכל בירן: גם למורי הדרך, אם אפשר, אתה יכול להתייחס.

מיכל בירן: הבנתי שזה גם תקוע.

<לאה ורון: יש פה רשימה של דוברים.

אבישי ברוורמן: כן.

אבישי ברוורמן: אני רואה שבני כפיר נרשם.

אבישי ברוורמן: איפה אתה בני?

אבישי ברוורמן: שלום, בני.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: יושב-ראש אגודת מורי הדרך.

<בני כפיר: אני רוצה להמשיך - - -

אבישי ברוורמן: את האתגר של אתגר.

<בני כפיר: את האתגר של אתגר בצורה מאוד נחמדה וחביבה.

<בני כפיר: כל המצגת שהוצגה על-ידי שר התיירות ועל ידי המנכ"ל, מכוונת אותנו לדרך חשובה מאוד, מכוונת אותנו לדברים עתידיים ואמורים לשפר ולקדם את הנושא של התיירות בישראל.

<בני כפיר: אבל אנחנו כקבוצת מורי הדרך, אנחנו בעצם האנשים שעומדים בחזית מול התיירות הנכנסת שעמי אתגר מביא לארץ והתאחדות בתי המלון עובדת איתם ביחד.

<בני כפיר: אנחנו האנשים שגורמים לתייר את החוויה, אנחנו עובדים מולו.

<בני כפיר: אנחנו נמצאים במצוקה מתמשכת וארוכה.

<בני כפיר: הממשלה העבירה חצי מיליארד שקל למשרד התיירות כדי לסייע לנושא, מתוכם הייתה הגדרה מאוד ברורה של תקציב מסוים שיועבר לטובת מורי הדרך.

<בני כפיר: מחודש יולי ועד רגע זה והלאה, לא עובדים בכלל.

<בני כפיר: אם הייתה איזושהי התעוררת מסוימת בחודש וחצי האחרון, כל זה נופל עכשיו עם האירועים שהיו גם בגליל וגם בירושלים וגם במקומות אחרים, וזה משאיר אותנו בנקודה שאנחנו יודעים מה המצב הנוכחי היום, אבל אנחנו לא רואים איזשהו שינוי במצב קדימה.

<בני כפיר: אנחנו ביקשנו, אנחנו אמרנו והצגנו את המצוקה שלנו, שהיא מצוקה עמוקה.

<בני כפיר: לא קיבלנו עד לרגע הזה שקל אחד של פיצוי, אם בדרך ישירה או בדרך עקיפה.

<בני כפיר: נכון, היה איזשהו הסדר חשוב מאוד של משרד התיירות מול ביטוח לאומי לגבי דמי אבטלה.

<בני כפיר: אבל הנושא של דמי אבטלה הוא נושא כללי במדינת ישראל וגם בנושא הזה היו המון בעיות.

<בני כפיר: ישנם המון מורי דרך שקיבלו כסף, הורידו כסף.

<בני כפיר: אם נשארו חייבים לביטוח לאומי, אז הורידו להם את החוב ונשארו בלי כסף.

<בני כפיר: בקיצור, אנחנו נמצאים במצוקה כלכלית קשה ביותר.

<בני כפיר: נקודה שנייה, שאלת איזה פתרונות אפשר להציע.

<בני כפיר: אני אמשיך את המשפט שעמי אמר: לשמר את החומר במקום.

<בני כפיר: אם היום אין לנו עבודה ואנחנו יושבים בבית, נהיה מאושרים מאוד ללכת להשתלמויות, ללכת ולעשות דברים.

אבישי ברוורמן: צודק.

<בני כפיר: יש לנו את הזמן לעשות את זה עכשיו.

<בני כפיר: אנחנו לא רצים אחרי העבודה ואחרי הכסף.

<בני כפיר: זה אמור לתת תשובה עתידית למתווה שהוצג כן על המסך קודם.

<בני כפיר: יש, למשל, מצוקה גדולה מאוד בנושא הסיני.

<בני כפיר: הייתה לי השבוע ישיבה - - -

אבישי ברוורמן: בני, רק תקצר.

<בני כפיר: יש מצוקה קשה בנושא של מורי דרך דוברי רומנית ומורי דרך דוברי בולגרית.

<בני כפיר: זו הזדמנות נהדרת לעשות קורסים כאלה ולקדם אותם ולשמר את האנשים.

<בני כפיר: יכול להיות שגם ההשתלמויות יהיו דרך עקיפה להעביר את הכסף למורי הדרך כי אנחנו נמצאים היום במצב באמת קשה.

<בני כפיר: קיבלתי תשובה, גם מהנציגה של האוצר וגם ממשרד התיירות: רבותי, יש כסף אבל אין לנו מנגנון להעביר לכם את הכסף ואיך לפתור לכם את הבעיה.

<בני כפיר: אז מה אני יכול לעשות?

<בני כפיר: אני מאוד מאושר מהעניין הזה אבל המנגנון לא קיים ואני נמצא במצוקה.

אבישי ברוורמן: אמיר, רשמת?

<בני כפיר: אני אומר אני ומתכוון ל-8,000 מורי דרך.

אבישי ברוורמן: אתה בא לפה לפתור את הבעיות.

אבישי ברוורמן: יפה.

אבישי ברוורמן: צפריר גדרון מעמותת "צלול".

אבישי ברוורמן: צפריר, בבקשה.

<צפריר גדרון: כבוד היו"ר, אני מברך על הדיון הזה.

<צפריר גדרון: אתה הפנית את תשומת הלב לנושאים שכבוד השר צריך לפעול בהם מול הממשלה, מול השרים האחרים, לטובת הענף.

<צפריר גדרון: כבוד השר הציג במצגת שלו סדרה של איומים ומשברים חיצוניים ופנימיים שהשפיעו על הענף.

<צפריר גדרון: אני רוצה להעלות נושא נוסף שאני לא יודע אם כולם מודעים לו.

<צפריר גדרון: הוא לגמרי בידינו, בכוחנו, לטפל בו.

<צפריר גדרון: כבוד השר היה בממשלה הקודמת שר האנרגיה, הוא בוודאי יודע, או אולי יודע, שמדינת ישראל – נכון להיום זה לא במשרד שלו וזה גם לא במשרד האנרגיה, אמנם – אבל אנחנו לא ערוכים כמו שצריך להתמודד עם דליפת נפט או כל - - -

אבישי ברוורמן: אתה רוצה להתריע בפנינו על נושא מפרץ מקסיקו ואלסקה.

<צפריר גדרון: אני רוצה להזכיר משהוא אחר.

<צפריר גדרון: באוגוסט 2013 היה באי קוסמט בתאילנד דליפה קטנה, לא כמו של אסון מקונדו, דליפה קטנה ממכלית במהלך עונת התיירות והרסה להם, מוטטה להם, את ענף התיירות.

<צפריר גדרון: אני חושב שאנחנו צריכים ללמוד מזה.

אבישי ברוורמן: מה המלצתך, צפריר, גם לשר התיירות ובכלל?

<צפריר גדרון: יש תכנית לאומית למוכנות לתגובה לזיהומים משמן.

<צפריר גדרון: התכנית הלאומית אושרה ב-2008.

<צפריר גדרון: היא תקועה בחסמים שונים מול משרד - - -

אבישי ברוורמן: באחריות מי זה?

אבישי ברוורמן: המשרד להגנת הסביבה?

<צפריר גדרון: המשרד להגנת הסביבה.

<צפריר גדרון: זה תקוע מול משרד האנרגיה ומול משרד הפנים.

אבישי ברוורמן: אתה מפנה את זה, זה לא השולחן שלי פה כי כרגע נתנו את הגנת הסביבה, נדמה לי, לגברת רגב, לחברת הכנסת רגב.

<צפריר גדרון: אני מציג את זה מהזווית הכלכלית.

אבישי ברוורמן: אני בטוח ששר התיירות - - -

<לאה ורון: אין היום נושא שלא קשור לכלכלה.

אבישי ברוורמן: הלוא הכול כלכלה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: גברת גיתית הרש, החברה להגנת הטבע.

אבישי ברוורמן: לאחר מכן המנכ"ל יענה ואני אסכם.

<גיתית הרש: שלום, שלום לכולם, לשר, למנכ"ל.

<גיתית הרש: כולם פה דיברו על הנושא הכלכלי וכמובן מגיעים תיירים – אז צריך לזכור למה הם מגיעים: הם מגיעים לערים ומגיעים לירושלים, אבל הם מגיעים גם לראות את ערכי הטבע ואת הנוף ואת היופי של ישראל.

<גיתית הרש: אני חושבת שאנחנו צריכים לשים את הדגש על זה שחשוב לשמור על זה.

<גיתית הרש: אנחנו רואים במשרד התיירות שותף מלא למאבקים שלנו ולשיתוף פעולה אתנו לשמירה על המקומות היפים והחשובים.

<גיתית הרש: אני אזכיר ממש כמה דברים קצרים.

אבישי ברוורמן: רק בקצרה.

אבישי ברוורמן: תודה.

<גיתית הרש: כל הנושא של עין כרם: יש מסביבה תכניות פיתוח רבות והיא אחת מהמקומות הכי חשובים של תיירות נכנסת וגם מקומית.

<גיתית הרש: אם כל תכניות הפיתוח יתממשו כמו שהן, אנחנו לא נזהה את עין כרם כמו שהיא כיום.

<גיתית הרש: אנחנו בחברה להגנת הטבע חושבים שצריך לקיים מבט מערכתי שלם, גדול.

<גיתית הרש: אני לא אומרת לא לפתח, אנחנו תמיד אומרים: פיתוח מאוזן תוך כדי שימור.

<גיתית הרש: לשמור על הפיתוח ולשמור על הפתוח.

<גיתית הרש: נושא שני הוא הרכבת לאילת.

<גיתית הרש: אנחנו יודעים שהשר הביע את תמיכתו וגם עזר לנו בממשלה בנושא וגם הוועדה פה דיברה על רכבת לאילת, שאנחנו רואים בה את אחד המפגעים הכי בעייתיים העתידיים, היא הולכת לפגוע קשה בהרבה שמורות במדבר.

<גיתית הרש: הנושא האחרון הוא ממש אקטואלי: נושא חוף פלמחים.

<גיתית הרש: בכלל החופים, אבל חוף פלמחים עולה לוועדה מחוזית מרכז שוב בשבוע הבא.

<גיתית הרש: בעיקרון, רצו לבנות כפר נופש אבל הייתה התעוררות ציבורית גדולה מאוד כי זה אחד החופים הפתוחים האחרונים שנשארו, שמושך אליו תיירות עממית גדולה מאוד.

<גיתית הרש: אנחנו קוראים לשר, למשרד, לתמוך במחאה שהייתה, להכריז על החוף כגן לאומי ושלא יתקיים במקום כפר נופש.

<גיתית הרש: אפשר לפתח, אבל צריך לעשות את זה בצורה מאוזנת ולאו דווקא על החופים.

<גיתית הרש: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך, גברת הרש.

אבישי ברוורמן: מר גונן, בבקשה.

<אלי גונן: עוד מילה אחת קטנה, פשוט כי שאלת שאלה.

<אלי גונן: אני אומר לא ברמה של הפוליטיקה, אם כל מה שקורה יימשך לאורך זמן, אז לא תצטרך לדון פה בתיירות – תדון בכלכלה, במדינה בכל.

<אלי גונן: אתה שאלת מה אפשר לעשות: השר הראה בצורה ברורה, אני פשוט חוזר כי אתה לא היית, את השיקום שלנו אחרי משברים וגם היה לנו ארנסט אנד יאנג וגם יגידו פה אנשי המחקר: אם יתעסקו עכשיו בשיווק, בתקציב שיווק, בתקציב גדול, התשובה תינתן.

<אלי גונן: אני מניח שיש המון דברים חשובים שהם לא מתאימים לתקופה הזו: תשתיות, דירוג, כל הדברים שחבל להעלות את זה עכשיו, חשובים אבל לא נכונים כרגע.

אבישי ברוורמן: למרות הכול, שיווק, שיווק, שיווק.

אבישי ברוורמן: עדיין - - -

<אלי גונן: שיווק, שיווק.

<אלי גונן: אני אומר שיווק אפקטיבי, שיווק שייצא נכון, שיווק שיהיה מקושר עם התעשייה.

<אלי גונן: אתה תראה ב-2016 ואולי אפילו ב-2015 אם נעבוד מהר, שיפור של התיירות הנכנסת כי באמת היינו צריכים להיות בשנת שיא וזה היה נהדר.

<אלי גונן: אפשר להגיע לזה ואני מקווה שזה יקרה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש עכשיו מאמיר לענות על השאלות וכמובן על השאלה של הקצאת החצי מיליארד לאור השאלות שעלו על-ידי אתגר, בני כפיר ואחרים.

<אמיר הלוי: קודם השר יתייחס לחברה להגנת הטבה.

אבישי ברוורמן: כבוד השר.

עוזי לנדאו: לגבי עין כרם, ההנחיה לאנשי המשרד, כפי שאנחנו רואים את עין כרם, שהוא צריך להישאר כפר מבודד בחיק הטבע, כפי שהוא מופיע במקורות וששום בנייה לא תהיה סביבו כדי שלא תשבש את הדרך שבה הוא נמצא בתודעת כולם, בין שמדובר בבנייה משרדית או בין שמדובר בבנייה למגורים.

עוזי לנדאו: הוא צריך להישאר, גם אם הוא בשטח המוניציפלי של ירושלים, עדיין עין כרם.

עוזי לנדאו: לגבי פלמחים: לקחנו לתשומת לב.

עוזי לנדאו: הישיבה של הוועדה תהיה בשבוע הבא, אם אינני טועה.

עוזי לנדאו: ותראי את עמדתנו שם.

עוזי לנדאו: הדבר השלישי, אני מבקש לסכם מבחינתי ולהודות שוב לעובדי המשרד שנמצאים כאן.

עוזי לנדאו: המשרד נמצא בעיצומים.

עוזי לנדאו: אני רוצה להדגיש שוב את הצורך לשפר את שכרם ותנאי העסקתם, זה לא בהכרח בעיה של השרים.

עוזי לנדאו: המקצוענות הממשלתית, הפקידים – אני אומר את זה בלשון של חיוב – צריכים להבין שכדי להקים את המשק הזה, צריכים המקצוענים שבמשרד לקבל שכר ראוי לעמלם ולמקצוענותם, כולל לדרג המסייע להם, לפחות לא לפגוע בהם כרגע.

עוזי לנדאו: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: מר הלוי.

<אמיר הלוי: תודה רבה.

<אמיר הלוי: אני אתייחס לצוק איתן.

<אמיר הלוי: זה עלה גם בהקשר של מורי הדרך, גם של מארגני התיירות.

<אמיר הלוי: אחד הדברים שהבנו תוך כדי המלחמה, כשישבנו אחרי שהשר העביר החלטת ממשלה על חבילת סיוע שהיינו צריכים להמליץ, הבנו שהממשלה, משרד התיירות, תעשיית התיירות, לא מוכנים לאירועים כאלה.

<אמיר הלוי: תעשיית התיירות היא התעשייה הפגיעה ביותר לאירועים כאלה.

<אמיר הלוי: ראינו בגרפים שהשר הראה קודם, כל שנתיים-שלוש יש אירוע.

<אמיר הלוי: התעשייה הזו היא הפגיעה ביותר.

<אמיר הלוי: אני חושב שהמשימה הכי חשובה שלנו היום היא לארגן את ארגז הכלים, להיות מוכנים לתגובה כי התסכול היה גדול מאוד, כשאתה יושב עם כל נציגי הממשלה ועם הביטוח הלאומי ועם משרד הכלכלה ועם משרד המשפטים ועם משרד האוצר ואין לנו כלים.

<אמיר הלוי: זה דבר שקורה כל-כך הרבה וכל פעם צריך להמציא את הגלגל מחדש.

<אמיר הלוי: לכן, כשבני מעלה פה את העניין של מורי הדרך, חברות ההיסעים, אנחנו טיפלנו כמעט בכולם.

<אמיר הלוי: כמעט נגענו בכולם עם כל מיני שת"פים ואלתורים עם רט"ג, רשות הטבע והגנים, הגדלנו את הקרן למארגני התיירות.

<אמיר הלוי: חל"ת מקצועי זה דבר שקיים, אבל אני יודע שזה נשמע לא טוב, אבל היה חודש של חגים ועכשיו אנחנו עסוקים – נמצא פה איתמר כל יום – ועדת המכרזים במשרד הזה עוד לא התכנסה, פה התקנה נמצאת במשרד המשפטים.

<אמיר הלוי: אנחנו פה כאינסטלטורים מנסים - - -

אבישי ברוורמן: אמיר, אני עוצר אותך פה, תקשיב: מדינת ישראל, אמר בני פלד המנוח, האלוף בני פלד המנוח, היא גם לא שטייטל, היא גם לא עיירה – היא אוסף של אנשים שכל אחד רץ להיות ראש ממשלה, באמצע יש יועצים משפטיים ורגולטורים, אין צוות.

אבישי ברוורמן: מה שאתה אומר כאן זה בכל תחום שאני רואה פה.

אבישי ברוורמן: אני יושב בוועדת הכלכלה על כל הנושאים.

אבישי ברוורמן: לכן, מדינת ישראל, אמרתי, היא מדינת עולם שלישי בביורוקרטיה והיום גם בשילוב.

אבישי ברוורמן: כואב לי שזה חוזר בכל מקום, זה אותו דבר, והבעיה היא שזה לא יהיה יותר טוב.

<בני כפיר: עשית לי טוב, חשבתי שרק אנחנו סובלים.

אבישי ברוורמן: לא רק אתם.

<בני כפיר: עשית לי טוב.

אבישי ברוורמן: אתה יודע את זה.

אבישי ברוורמן: לכן, מה שתעשה, תעשה כמה שאתה יכול.

אבישי ברוורמן: אני משתגע פה על החלטות, לפעמים אתה יושב פה ואתה מורט את השערות.

אבישי ברוורמן: אבל אין לי, אז אני מכה בשולחן.

עוזי לנדאו: אנחנו עדיין מדינה בדרך.

אבישי ברוורמן: אנחנו עדיין מדינה בדרך, הוא אומר.

אבישי ברוורמן: אם נמשיך בדרך הזאת, אז אוי ויי זמיר.

<אמיר הלוי: אנחנו שמנו לנו כמטרה, השר אמר, קרן לנזקי טבע.

<אמיר הלוי: לבנות מודל שכשיקרה משהו, אז יידעו ישר חל"ת מקצועי ויידעו שיכולים לצאת לקורסים ויהיו בדיוק את כל הפתרונות האלה.

אבישי ברוורמן: אני בטוח שכל אחד מאתנו שניהל בחיים שלו יודע שכשאר יש בעיה צריך אחד שיהיה אחראי, רק אחד, לא ארבעה שכל אחד מפריע לשני כי כל אחד רוצה להיות שר יותר חזק.

אבישי ברוורמן: ואז, אם יש אחד, הוא לוקח צוות, מוריד את הדברים ופותר אותם.

אבישי ברוורמן: הבעיה כאן שזה לא קיים.

אבישי ברוורמן: לכן, למרות הכול, כל אחד מאתנו – אתה, עוזי, אני – בדרכו ההרואית מנסה לפתור את הבעיות האלה.

אבישי ברוורמן: אבל עד שבישראל לא תהיה, לא רק שיטת ממשל, אלא שיבואו אנשים מבוגרים שלא כל אחד רוצה להיות כל יום ראש ממשלה ויעבדו כצוות ויתחילו לנהל פה את העסק, אנחנו נמשיך לדון כאן.

אבישי ברוורמן: אני מוכרח להגיד שזה כואב לי איך שירושלים מתנהלת כבר תקופה ארוכה, וזה לא רק הממשלה הזאת.

אבישי ברוורמן: לכן, רק תגיד לי דבר אחד: איך אתה מחלק את החצי מיליארד שקלים?

<אמיר הלוי: בחלוקה של תקציב, הגדלה של תקציב השיווק, תקציב ייעודי גם לשיתוף פעולה עם מורי הדרך שכבר עובד ועשינו אתם מבצעים שכבר התחילו עוד באוגוסט.

<אמיר הלוי: אני מזכיר שהשר הוביל את קמפיין "דווקא עכשיו חופשה בישראל", שמזער נזקים באוגוסט והוציא את עם ישראל ומנע הרבה נסיעות לחו"ל ונשארו פה בארץ ואנחנו יודעים את זה.

<אמיר הלוי: יש תקציב להכשרות מקצועיות, קרן הלוואות לעסקים קטנים - -

אבישי ברוורמן: מה שאמר בני, להכשיר את האנשים עכשיו, בזמן שהם לא עובדים.

<אמיר הלוי: - - כולל נהגים שילמדו דברים שאפשר, כולל מורי הדרך.

<אמיר הלוי: אלה התכניות.

<אמיר הלוי: הכול קיים.

<אמיר הלוי: החבילה, כמו שהשר אמר, היא מאוד גדולה ומכובדת.

<אמיר הלוי: הבעיה היא רק לראות שאנחנו את כל השסתומים הממשלתיים מצליחים לשחרר.

<אמיר הלוי: אני מקווה שמשרד התיירות, להבא, ונקווה שזה לא יקרה, יהיה עם רמה כזו של מוכנות מול משרדי הממשלה, שכאשר קורה אירוע, מוציאים את הארגז ומתחילים לפעול אתו ולא מתחילים להמציא אותו תוך כדי לחימה.

אבישי ברוורמן: תכין את זה, במידה ולא תהיה בתפקיד אחרי הבחירות ב-2015, למנכ"ל הבא.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני מודה לכבוד השר והמנכ"ל.

אבישי ברוורמן: לחבר הכנסת סוויד, לכל מי שנמצא כאן.

אבישי ברוורמן: אני, עוזי, אמרתי לך: אנחנו חיילים שלכם, ניתן לכם את כל הגיבוי.

אבישי ברוורמן: יש לי בקשה פורמלית אחת, גם שלך אלי, אנחנו רק מבקשים מכם שתעבירו לוועדה מכתב, מידע ונתונים לגבי חלוקת התקציב.

אבישי ברוורמן: אנו רוצים לראות את זה בכתב ולפקח על זה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: בהצלחה.

אבישי ברוורמן: הישיבה נעולה.