הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 19, פרוטוקול מספר 93, 2014-11-11 13:30

עדי קול: צהריים טובים, אני שמחה לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת לפניות הציבור בכנסת.

עדי קול: התכנסנו היום לישיבה חגיגית.

עדי קול: בדרך כלל הוועדה מתכנסת בעקבות פניות של אזרחים או של קבוצת אזרחים של ארגונים, היום קיבלנו פניות אנונימיות, אבל חזותיות שנתחיל ונראה אותם במצגת.

עדי קול: (הקרנת מצגת) זה מדגם קטן ולא מייצג של תמונות, מצבים וסיטואציות של הצפות בערים שונות ברחבי הארץ, אלו הצפות קיצוניות ללא הערכות מתאימה.

עדי קול: הצפות שגרמו לנו להיכנס לדיון "הכן רכבך לחורף, איך מתכוננות הרשויות המקומיות לחורף העומד בפתחנו.

עדי קול: לא מדברים על שלג או משקעים קיצוניים.

עדי קול: מאז תחילת החורף היו מעט ימי גשם ועדיין אנחנו רואים הצפות מאוד גדולות, רואים שהרבה מהרשויות המקומיות אינן ערוכות למזג האוויר ולאקלים.

עדי קול: הזמנו לפה 257 רשויות מקומיות, קיבלנו מענה רק מ-27 רשויות מקומיות ומספר הנציגים שהגיעו לכאן עוד פחות.

עדי קול: בעיקר אנחנו רוצים לבדוק אתכם, האם אתם ערוכים.

עדי קול: היום, בשבוע הזה מזג האוויר טוב ואין גשם, אבל תוך מספר ימים יחזרו המשקעים ואנחנו צריכים להיות ערוכים לכך.

עדי קול: אני אשמח לשמוע מהנציגים שהגיעו לכאן איך נערכים למזג האוויר, איך מבטיחים שנקבל את מזג האוויר בצורה הולמת.

עדי קול: בבקשה.

<דוד ג'קמן: שלום, דוד ג'קמן מעיריית תל אביב.

<דוד ג'קמן: ראשית, מערכות התיעול מתואמות לתקופות הסתברות עוצמת גשם.

<דוד ג'קמן: כלומר, מערכות הניקוז בשום מקום בעולם לא נותנות פתרון למאה אחוז מהגשמים שיכולים לרדת.

<דוד ג'קמן: זאת אומרת שאם יש שבר ענן, כמו שקרה לפני כשבוע ולעוצמת גשם מעל המתוכנן המערכת פשוט לא מסוגלת לתת מענה ואז רואים הצפות.

<דוד ג'קמן: צריך גם לזכור שהמערכות הישנות תוכננו להסתברות של 1 2 או 1 ל-5.

<דוד ג'קמן: כלומר באזור בו קיימת מערכת ניקוז יכול להיות שפעם בחמש שנים או פעם בשנתיים תהייה הצפה.

<דוד ג'קמן: המערכת הכי אמינה היא 1 ל-100, כלומר, אחת למאה שנה יכולה להיות הצפה.

<דוד ג'קמן: כאן צריך להיזהר מלהגיד שדבר כזה יכול להתרחש פעם ב-25.

<דוד ג'קמן: באיילון אמרו שזה יכול לקרות פעם ב-25 שנה ואז זה קרה שוב יום אחרי זה.

<דוד ג'קמן: צריך להגיד 4 פעמים ב-100 שנה, סתם.

<דוד ג'קמן: המערכות הקיימות בעיריית תל-אביב, נותנות מענה ואנחנו יודעים שיש את המגבלה הזאת.

<דוד ג'קמן: אנחנו עושים הכנה לחורף.

<דוד ג'קמן: הכנה לחורף כוללת בדיקת כל הקולטנים, את ניקוי שלהם, הוצאת הלכלוך אם קיים, דואגים שהם יהיו נקיים ומוכנים.

<דוד ג'קמן: ברור שאת כמות הניילון על פני הקולטנים שחוסמים את כניסת המים לתוך הקולטנים אנחנו מנקים ומטפלים.

<דוד ג'קמן: זה בצד ההכנות.

<דוד ג'קמן: יש לנו ארבע דרגות של סופה, יש כוונות א', ב', ג' ו-ד'.

<דוד ג'קמן: בכוננות א' יש רק כוננים, ביובית אחת או שתיים שעומדות בכוננות ואם יש בעיה מקומית בזמן שהגשם יורד, אם צופים שהגשם יורד עד ל-30 מ"מ אנחנו מוציאים ביובית או מעמידים משאבה במקומות המועדים.

<דוד ג'קמן: כוונות סופה ב', כשיש גשם בין 30 ל- 60 מ"מ, במצב זה מעמידים משאבות במקומות הבעייתיים.

<דוד ג'קמן: המקומות הבעייתיים הם בדרך כלל מקומות לא מוסדרים שצריך לפנות פולשים או דיירים שהנושא מבחינת התב"ע לא מוסדר, כלומר שאי אפשר להשקיע בתשתיות – שם מעמידים משאבות והכול מוכן לפני רדת הגשם.

<דוד ג'קמן: יש לנו הסכם עם חברת חיזוי מזג האוויר, הם שולחים לנו במשך כל החורף יום יום את תחזית מזג האוויר לחמישה ימים הקרובים.

<דוד ג'קמן: כשאנחנו רואים שבעוד כך וכך ימים צפוי לרדת גשם בכמות כזאת או אחרת, בהתאם לזה אנחנו נערכים.

<דוד ג'קמן: כוננות סופה ג', במצב זה מעמידים כבר תורנים והמוקד העירוני מתחיל להפעיל את כל מערך המשאבות והביוביות הפזורות בכל העיר.

<דוד ג'קמן: בכוננות ד', כשצפוי בין 70 ל-100 מ"מ והלאה אנחנו ממש מקימים חמ"ל עירוני.

<דוד ג'קמן: כאמור במצב זה אנחנו מקימים חמ"ל עירוני שמרכז את כל הנושא של פינוי תושבים בעת הצורך, מערך האוטובוסים, מתנ"סים אליהם יפנו את התושבים - - -

עדי קול: מתי בפעם האחרונה הייתה לכם סיטואציה כזאת?

<דוד ג'קמן: בשנה שעברה, היה כמעט פינוי כשנחל איילון עלה.

<דוד ג'קמן: הגענו למצב שהמים ממש הגיעו לתחתיות הבתים בשכונת ידידיה, האוטובוסים כבר לא היו מוכנים לפנות אותם.

<דוד ג'קמן: המזל שבדיוק שהגענו למצב הזה התחילו המים לרדת.

<דוד ג'קמן: אגב, אנחנו בקשר גם עם רשות הניקוז שהם מדווחים לנו מה מצב המים במעלה.

<דוד ג'קמן: אם המעלה מוריד הרבה מים הם אומרים לנו 'המצב הוא בגובה כזה וכזה, דעו לכם שבעוד שעה אתם תהיו בנחל איילון או בנחל הירקון ברום כזה וכזה.

<דוד ג'קמן: גם לפי זה אנחנו פועלים.

<דוד ג'קמן: זה בגדול מה שניתן לעשות.

<דוד ג'קמן: בכל מקרה, לתת פתרון לכל מצב ולכל גשם במערכות הקיימות בארץ זה לא דבר אפשרי.

עדי קול: תודה.

עדי קול: נמצאים כאן נציגי עיריית חולון?

עדי קול: אני אשמח לשמוע מכם, ראיתי את התמונות מהעיר שלכם.

<נדב יפה: התכנית שלנו כוללת הערכות בדומה למה שיש בעיריית תל אביב שדוד ג'קמן תיאר כעת.

<נדב יפה: לנו יש גם נוהל הערכות מסודר לקראת החורף.

<נדב יפה: עיריית חולון בשונה מתל אביב למשל, היא בנויה ומתאפיינת דמוגרפית, היא נבנתה על דיונות, יש בה המון שקעים אבסולוטיים.

<נדב יפה: כפי שציין דוד מתל אביב, התכן של הניקוז שם לא מתאים לכל אירוע.

<נדב יפה: במסגרת זאת אציין שאנחנו כעת בתכנון וביצוע של מוביל מאוד גדול שיפתור את רוב הבעיות שראינו כעת.

<נדב יפה: זה לטווח הארוך.

<נדב יפה: כל המערכות שלנו היום מתכוננות בתכן שהוא 1 ל-20 ובמקומות מסוימים 1 ל- 10, כלומר, יש הסתברות לאירוע אחד לעשר שנים או אחת לעשרים שנה.

<נדב יפה: זה בצד התכנון לטווח הארוך.

<נדב יפה: תכנון לטווח הקצר, כל השנה אנחנו עובדים על ניקוי מערכות הניקוז שלנו.

<נדב יפה: מצלמים את הקווים עם מצלמות תת-קרקעיות ומנקים את הקווים מחול ולכלוך.

<נדב יפה: קצת לפני הסתיו אנחנו נכנסים לניקוי של קולטים כפי שציין דוד ג'קמן.

עדי קול: המצב שראינו בתמונה - - -

<נדב יפה: היה שם שבר ענן ובחולון אין תחנת מדידה.

<נדב יפה: הדבר הכי קרוב שאנחנו זיהינו בתחנת מדידה הקרובה, בנתב"ג יש תחנת מדידה, שם נמדדו בסמוך מאוד לאירוע הזה 55 מ"מ שירדו בפחות משעה.

<נדב יפה: אנשי מקצוע שנמצאים פה יודעים שזה אירוע חריג משמעותי, אירוע שלא קורה לא כל שנה, לא כל שנתיים ולפעמים גם לא כל עשר שנים.

<נדב יפה: זה אירוע חריג לדעת כל הדעות.

<נדב יפה: בפינת הופמן ופיכמן הייתה הצטברות עילי מעל פני הכביש בגלל מערכת שלא יכלה לספוג את האירוע.

<נדב יפה: המים כאמור מחפשים את הדרך הכי קלה להם כדי להתפנות.

<נדב יפה: מעבר לכך, היה שם אתר בנייה פרטי חפור, כל המים התנקזו לשם, הקיר שם לא היה מדופן והמים חתרו מתחת לכביש ופשוט הקיר קרס.

<נדב יפה: עיריית חולון הסיקה לא מעט מסקנות מהאירוע זה למרות שזה קרה בשטח פרטי.

<נדב יפה: עיריית חולון הסיקה את המסקנות ואנחנו מטפלים גם באופן אישי בבעלים של הקרקע במקום.

<נדב יפה: זה אירוע, שוב, קשה לחשוב על כל נקודה ונקודה בעיר ולמנוע אירועים כאלה.

<נדב יפה: זה לא קרה בגלל כביש לא תקין או מערכת לא תקינה.

<נדב יפה: כאן היה שילוב של שני דברים, אירוע חריג ו - - -

<זוהר נוימרק: מדובר כאן באירוע מאוד חריג.

<זוהר נוימרק: אני מבקש לחדד את הדברים.

<זוהר נוימרק: בסך הכול אנחנו ערוכים וכמו בעיריית תל אביב יש לנו צוותי כוננות.

<זוהר נוימרק: אנחנו בשיתוף פעולה גם עם תאגיד המים מי שקמה כולל בנושא הביובים.

<זוהר נוימרק: יש לנו את נושא הניטור, נושא של גובה הביובים וכדומה כולל כל הצעדים שאנחנו נוקטים.

<זוהר נוימרק: שוב, אנחנו לא ערוכים, זה עניין של עלויות כספיות.

<זוהר נוימרק: אחת לעשר, עשרים, או שלושים שנה, עלול לקרות דבר כזה.

<זוהר נוימרק: אנחנו לא בנויים למצבי קיצון ולא יכולים לעבוד על פי זה, יש לנו צוותים שערוכים לכל מקרה כזה.

<זוהר נוימרק: התחזית המטאורולוגית שקיבלנו לאותו יום, לא הזכירה סכנה או דבר שיכול להביא למצב הזה - - -

<נדב יפה: הבאתי את התחזית לכאן, אוכל להעביר לכם אותה.

<נדב יפה: היא לא דיברה על אירוע גשם.

<נדב יפה: מעבר לכך, אני לא יודע מה אתם קיבלתם בתל אביב, אנחנו מתחילים להפעיל את צוותי הכוננות שלנו החל מסיכון הצפות ברמת בנוני ומעלה.

<נדב יפה: התחזית דיברה שבלילה תהייה סבירות קלה להצפות.

<נדב יפה: זה באמת היה אירוע חריג גם מבחינת התחזית שהתקבלה.

<נדב יפה: ברשותך אפשר להעביר לעדי את התחזית.

<אבנר פורשפן: התחזית הזאת לא ניתנה על ידי השירות המטאורולוגי, היא ניתנה על ידי חברה פרטית.

<אבנר פורשפן: היה צריך להזכיר את זה.

<אבנר פורשפן: אני סגן בכיר בפועל למנהלת השירות המטאורולוגי, למטאורולוגיה מבצעית.

<אבנר פורשפן: אנחנו הוצאנו התראות ואזהרות לגבי הגשמים האלה.

<אבנר פורשפן: מה שהאדון מציג, זו תחזית שניתנה על ידי חברה פרטית.

<אבנר פורשפן: רוב הרשויות המקומיות מקבלות את המידע מחברות פרטיות.

<אבנר פורשפן: אגב, אנחנו עברנו לפני שנתיים שינוי ארגוני או שינוי במתכונת הפעילות.

<אבנר פורשפן: אנחנו מציגים את כל מידע שלנו חינם אין כסף באתר.

<אבנר פורשפן: כתוצאה מכך אנחנו לא מוכרים שירותים.

<אבנר פורשפן: בעבר מכרנו שירותי חיזוי לעיריות.

<אבנר פורשפן: אנחנו לא מוכרים את השירותים האלה יותר.

<אבנר פורשפן: העיריות כמובן שאז הן פונות לחברות פרטיות שתספקנה להן את השירות.

<אבנר פורשפן: השירות המטאורולוגי מפרסם את החזית שלו גם באתר האינטרנט ומי שיכול, הוא יכול להירשם ל- RSS ולקבל את התחזיות.

<אבנר פורשפן: לא בדקתי ספציפית לגבי האירוע הזה, אבל סביר שהאזהרות ניתנו וניתנו בזמן.

<נדב יפה: ברזולוציה של מוניציפאלית?

<נדב יפה: התחזית שלכם היא ברזולוציה של מוניציפאלית.

<נדב יפה: אם היא בחינם, כלומר היא לא הייתה לחולון או לבת ים או לרשות אחרת, היא אזהרה כללית.

<נדב יפה: גם אני מפעם לפעם נכנס לאתר שלכם שבו יש אולי 10 או 12 רשויות שיש להן תחזית, חולון לא נכללת בהן.

<דוד ג'קמן: גם תל אביב לא, היא מקבלת מחברה פרטית.

<שלומית אבינוח: למה מחברה פרטית?

<דוד ג'קמן: כי היא צריכה לקבל תחזית לתל אביב עצמה.

<דוד ג'קמן: אם יש כזה שירות צריך להביא אותו לידיעת הרשויות.

<אבנר פורשפן: אני מבקש להסביר משהו ברמה העקרונית, סליחה להפרעה.

<אבנר פורשפן: התחזיות שלנו ניתנות, אתנו עומדים בקשר גופים ממשלתיים כמו למשל נציבות כבאות והצלה וגורמי המבצעים במשטרה וגופים ממשלתיים אחרים.

<אבנר פורשפן: אנחנו לא יכולים לתת תחזית פרטית לכל רשות מקומית.

<אבנר פורשפן: זה לא אפשרי לעשות את זה באופן פרטני.

<אבנר פורשפן: כן אפשר לעשות, ברגע שיש אירוע חריג כדוגמת השלג שהיה או אירוע דומה, אנחנו מוציאים תחזיות פרטיות ואת התחזיות האלה ניתן להפיץ לגורם אחד, למשל למרכז השלטון המקומי או לגוף אחר שאמון על זה ושהוא ידאג להפיץ אותה לכל הרשויות הרלוונטיות.

<אבנר פורשפן: התחזיות, ברור שלגבי מקום מסוים, מקום ספציפי, אנחנו יכולים לתת הערכה כללית האם צפוי גשם חזק, האם צפויים שיטפונות, לאו דווקא לגבי חולון כי הגשם יכול לרדת בחולון, אבל יכולה להיות טעות בתחזית והוא לא ירד בחולון אלא בפתח תקווה.

<אבנר פורשפן: בעיקרון, תחזיות כאלה צריכות לעמוד לנגד מקבלי ההחלטות ברשויות המקומיות.

<אבנר פורשפן: לתת הערכה מדויקת האם ירדו 30 מ"מ או 60, 50 מ"מ זה קשה, אבל יש צפי האם הגשם יהיה חזק, צפי לשיטפונות או הצפות במקומות נמוכים.

<אבנר פורשפן: אזהרות כאלה ניתנות ומפורסמות גם באתר השירות המטאורולוגי וכל מי שרוצה יכול לקבל אותן, גם לקבל אותן באופן ישיר אליו.

<אבנר פורשפן: אגב, גם אזרח ולא רק רשות מקומית.

<נדב יפה: ברשותך, אני מבקש להוסיף.

<נדב יפה: בשנה שעברה, כשהיה את האירוע הגדול כאן בירושלים, אנחנו נערכנו, הצוותים שלנו היו בכל 12-13 מקומות שאנחנו יודעים עליהם.

<נדב יפה: הצוותים כללו אנשים, משאבות וכל מה שציין כאן דוד ולא קרה כלום.

<נדב יפה: לא הייתה הצפה אחת בכל עונות הגשמים בשנה שעברה בחולון.

<נדב יפה: נערכנו, עשינו, היינו מוכנים ולא הייתה.

<נדב יפה: זו סטטיסטיקה, זה הסתברות.

<נדב יפה: פה לא ידענו וקרה, ושם ידעו ולא קרה.

<נדב יפה: כלומר, כל הסיפור הזה הוא הסתברותי.

<נדב יפה: שוב, אף אחד לא רוצה להגיע לשם, אבל אנחנו היינו שם.

<דוד ג'קמן: תל אביב וחולון גובלות אחת בשנייה ובאותו יום שהיו להם הצפות, אצלנו היה גשם סביר בהחלט.

עדי קול: אז איך נערכים?

עדי קול: אנחנו עומדים לפני החורף, איך הרשויות המקומיות נערכות, איך מרכז השלטון המקומי נערך?

עדי קול: מי יכול לספר לי?

<רמזי חלבי: אני נציג השלטון המקומי כאן.

<רמזי חלבי: נעשית עבודה מקצועית בשלטון המקומי ויש הנחיות בתחום הן ביטחון והן לגבי ההערכות לחורף.

<רמזי חלבי: יחד עם זאת, מי שמנחה ושקובע כללים הוא משרד הפנים ולא אנחנו.

<רמזי חלבי: אנחנו גוף מטה שממליץ בפני הרשויות, אנחנו עושים כנסי הסברה, מעבירים חומרים.

<רמזי חלבי: מרכז השלטון המקומי כמרכז הוא לא גוף מנחה וכופה על הרשויות.

<רמזי חלבי: אנחנו עוסקים בשיתוף פעולה.

<עמוס לוטן: כדי להשלים את מה שאמר רמזי, אני חבר וועדת ביטחון של המרכז השלטון המקומי, הגוף הזה עושה עוד דבר.

<עמוס לוטן: הוא מעביר אינפורמציה, לפחות בינינו כקציני בטחון, בין כל קציני הביטחון כל הזמן.

<עמוס לוטן: הוא מיידע אותנו באופן שוטף בכל מה שקורה בכל הארץ, אנחנו לומדים האחד מהשני ובמקרה חירום גם נעזרים האחד בשני.

<עמוס לוטן: מעבר לכך, אנחנו כצפת, כעת אני תחת הכובע של צפת, בצפת אנחנו קצת שונים מכל הדוברים עד עכשיו.

<עמוס לוטן: הגשם בשבילנו הוא בעיה שולית.

<עמוס לוטן: אנחנו פותחים את כל הקולטנים, אנחנו מבצעים את כל הפעולות שהוזכרו כאן.

<עמוס לוטן: הסיכון היחיד שיש לנו הוא כשבא גשם בכמות מאוד גדולה בבת-אחת, בגלל המבנה הטופוגרפי אצלנו המים מתחילים לחפש את כל הרחובות כתעלות ואז יש מצב שיש קצף שצף במשך שעה-שעתיים, אבל אין הצטברות של מכוניות שטובעות במים.

<עמוס לוטן: ברמת העיקרון שלחנו תשובות מסודרות לשאלון שלכם ואני לא רוצה לחזור עליהן.

<עמוס לוטן: אם מעניין אתכם לשמוע מה עשינו בכלל בהתכוננות הכללית שלנו אפרט.

<עמוס לוטן: לקחנו את אירוע השלג שהיה בעצם אירוע טראומתי, למי שלא מצליח להבין עד היום איך זה קרה, זה קרה כי אף אחד במדינה לא התכונן לזה.

<עמוס לוטן: משנת 2005 אין נוהל ארצי מחייב לכל הגורמים.

<עמוס לוטן: עד שנת 2005 היה נוהל שקובע מה עושים בסופת שלג.

<עמוס לוטן: משנת 2005 כל גוף עשה לעצמו.

<עמוס לוטן: בגלל שהייתי שותף לכל התכתיבים ברמה הארצית, בהתחשב בנסיבות כל הגופים תפקדו מצוין למה שהם הכינו את עצמם, פקודות והוראות שהיו להם.

<עמוס לוטן: הסופה הזאת לא התחשבה ונתנה תוצאות אחרות.

<עמוס לוטן: אנחנו לקחנו ועשינו משהו, לדעתי, הוא קצת שונה ממה שעשו אחרים, עשינו תחקיר שקראו לו תחכים מהמילה להחכים.

<עמוס לוטן: ברמת העיקרון שלו הוא בחן מה הנושא, מה הבעיה, מהן העובדות, מהן המשמעויות, מהן המסקנות של הטיפול ומי מטפל בזה.

<עמוס לוטן: אני יכול לומר לכם שזה התחיל בינואר בשנה שעברה, עשינו את התחקיר הזה כולל עם הצבא, כולל עם המשטרה, כולל חברת חשמל.

<עמוס לוטן: בקיצור, כל גופי החירום.

<עמוס לוטן: התוצאה שלו, הוצאנו בערך לפני חודש נוהל חדש לשריפות וסופות שלוקח את אותם מצבים, ארבעת המצבים שהוזכרו, ומכין את כל המערכות.

<עמוס לוטן: אמרתי, בעניין הגשם אנחנו פועלים לבד, אבל לסופת שלג ברור לחלוטין שלאף רשות במדינה, אולי לירושלים כן, אין את היכולות מבחינת ציוד.

<עמוס לוטן: אצלנו זה עד לפרטי פרטים כולל מי עושה מה ואיפה הוא ישן אם הוא גר מחוץ לצפת והוא צריך להישאר כי יש התראה לסופה שמתקרבת.

<עמוס לוטן: עד לשם ירדנו.

<עמוס לוטן: יש לנו כאן בטבלאות את כל אחד מהגופים, הצבא, המשטרה וכל אחד אחר מה הוא נותן, באיזה שלב הוא נותן, איפה זה עומד וכמה שעות לפני הסופה הוא מעלה ואיפה הוא שם את זה.

<עמוס לוטן: למשל עשינו חוזים עם קבלנים, ביצענו רכישות.

<עמוס לוטן: בעצם, אם תהייה שוב סופה כזאת, התקווה היחידה שלנו, שלא תהייה הפסקת חשמל.

<עמוס לוטן: אגב, הפסקת החשמל הארוכה שהייתה הייתה יכולה להיפתר אחרי כמה שעות.

<עמוס לוטן: הבעיה הכי גדולה הייתה שלא היו שרשראות לטרקטורים והם לא יכלו להגיע למקום התקלה.

<עמוס לוטן: אם חברת חשמל הייתה מצליחה להגיע הם היו מתקנים אותה אחרי כמה שעות.

<עמוס לוטן: אבל הטרקטורים נתקעו.

<עמוס לוטן: גם חברת חשמל הצטיידה, גם כל הגופים כמו מע"צ, גם הצבא העמיד כמות גדולה מאוד של כלים בכוונות מראש כשידעו על הסופה.

<עמוס לוטן: יותר מזה, היום אנחנו גם מתרגלים, אנחנו כבר אחרי שני קבוצות פקודה בצבא, פקודות קפיצות עם כל הגורמים.

<עמוס לוטן: אנחנו הולכים לעשות תרגיל בעוד כשבועיים על מה שנקרא משחק מנהלים או משחק מלחמה.

<עמוס לוטן: לוקחים מצב וכל גורם אומר מה הוא עושה ומתי.

<עמוס לוטן: בקיצור, אנחנו רואים את עצמנו מוכנים לסופה כתוצאה, בזכות, אותה סופה שהייתה.

<עמוס לוטן: שוב, במבחן האדם הסביר, אם בסופו הוא נמדד אז אני חושב שכל משרדי הממשלה היו בסדר, כל הגופים היו בסדר.

<עמוס לוטן: קיבלנו באמת סיוע מכולם, ממרכז השלטון המקומי, מהמשרד להגנת העורף שזה רשות חירום לאומים וממשרד הפנים בוודאי.

<עמוס לוטן: אנחנו ממשיכים לקבל ציוד וממשיכים עם תכניות רב-שנתיות לפתור את ההצטיידות.

<עמוס לוטן: אני מבקש לומר שבראייה הלאומית הסופה של השנה שעברה בעצם עשתה טוב.

<עמוס לוטן: היא הורידה לנו את האסימון, לדעתי זה טוב לכולם.

<דני לקר: אני מרשות המים והביוב.

<דני לקר: אני מבקש בהמשך לדבריו של קצין הבטחון של עיריית צפת, להתייחס לשני אתגרים שלא דנתם.

<דני לקר: הצגתם פה את התמונות של ההצפות.

<דני לקר: אתייחס לעוד שני אתגרים שסופות עלולות לייצר, או כמו שיצרו ב"פתיתים לבנים" ומה המענה להם.

<דני לקר: האחד, מים קופאים כשהטמפרטורות יורדות מתחת לאפס.

<דני לקר: הפטנט להימנע מכך הוא להשאיר ברז אחד בבית מטפטף.

<דני לקר: השאלה איך מגיעים לציבור בעניין הזה.

<דני לקר: ראשית, רשות המים באיזו דרך רוחבית במדינת ישראל למקומות הרלוונטיים היא מנסה להעביר את המסר.

<דני לקר: מעבר לזה עשינו "נוהל זמן יקר".

<דני לקר: כלומר, לאותם ישובים כמו צפת, בית ג'אן, ירושלים ולחלק מהיושבים ביהודה ושומרון, אנחנו מוציאים הודעות ייחודיות על פי התחזית, מדברים עם האנשים בשטח 'דברו עם האנשים שלכם שיישארו ברז מטפטף, זה מונע את הקפאת המים ואת פיצוצי הקווים'.

<דני לקר: - - -

עדי קול: ואת זה צריך רק כשהטמפרטורה היא - - -

<דני לקר: מתחת לאפס, כשזה מתחיל להגיע למינוס 1,2 כל המים עומדים ולא זורמים, הם קופאים ומפוצצים את הצנרת.

<דני לקר: לכן יש להשאיר ברז שיטפף טיפה - - -

עדי קול: קודם כל אתם בשידור כאן בערוץ הכנסת.

<דני לקר: מצוין.

<דני לקר: בוודאי לכל מי ששמע את זה והוא במקומות הגבוהים כשהטמפרטורה יורדת.

<דני לקר: מצוין.

<דני לקר: אנחנו נקודתית על פי תחזית מודיעים ומזכירים את זה לאזורים הרלוונטיים.

<דני לקר: רוב הירושלמים יודעים את זה, אבל העובדה שבסופה האחרונה היו לנו מקומות שאנשים שכחו ולא הקפידו והדבר קרה.

<דני לקר: יש קשר ישיר כמעט בין לכל מערכות המים לבין חשמל.

<דני לקר: ברגע שיש הפסקות חשמל לאורך ציר הזמן כשהאיגומים מתרוקנים אנחנו נכנסים לבעיות של הפסקת מים.

<דני לקר: חווינו את זה בצפת וחווינו את זה במקומות נוספים.

<דני לקר: הפתרונות לכך הוא להיערך במקומות עם גיבוי לחשמל על ידי דיזל, גנרטורים.

<דני לקר: איפה שאין, להביא ולהיערך לכך מראש בעיקר עם מלאי סולר מספיק כדי להפעיל את המערכות האלה לאורך שעות.

<דני לקר: גם כאן, אותו "נוהל זמן יקר" כבר היום הופץ לכלום, מדבר עם כולם, אבל נקודתית על פי תחזית מדברים עם עיריית צפת, בית ג'אן וכדומה.

<דני לקר: אומרים לחבר'ה 'להתארגן, צפויות הפסקות חשמל'.

<דני לקר: חברת חשמל בוודאי תתייחס לכך בהמשך.

<דני לקר: תתארגנו שיהיה לכם סולר.

<דני לקר: כדאי לארגן מלאי מים לשעות הראשונות ואולי לימים הראשונים בין אם בבקבוקים, או באמצעים אחרים, ובין אם להכין מיכלי חלוקת מים.

<דני לקר: גם לא להוריד את האחריות הכוללת מהאזרח.

<דני לקר: מעבר לשרות שהרשויות ותאגידי המים נותנים בעניין הזה, אנחנו צריכים להגיע לכל תושב כדי שיחזיק איזו מנת מים בסיסית בבית.

<דני לקר: כשיש הפסקה, בצפת הייתה בגלל השרשראות והיא לא נפתרה, שיהיו לאזרח שניים שלושה בקבוקי מים בבית שיוכל לפחות לשתות ולבשל איתם.

<דני לקר: גם בעניין הזה אנחנו מוציאים נוהל.

<דני לקר: דובר כאן על נושא הניקוז.

<דני לקר: בלא מעט רשויות מקומיות, יש חיבורים פירטים בין מערכת הניקוז למערכת הביוב.

<דני לקר: כשיש הצפות כמו שהוצגו כאן, סליחה על הביטוי, כל הג'יפה עולה למעלה ויוצאת החוצה ויכולה לגרום לזיהומים.

<דני לקר: אנחנו עושים הרבה מאוד פעולות אכיפה בעניין הזה, אבל חשוב מאוד שבמסגרת ההכנות של התאגידים והרשויות לנתק את מערכות הביוב ממערכות הניקוז על מנת שלא תהיינה הצפות של זיהומים בתוך המים.

<דני לקר: תודה.

עדי קול: נמצאים כאן נציגים ממשרד התשתיות, האנרגיה והמים, אני מניחה שגם לכם יש להוסיף.

<הרצל פרידמן: שלום, אני מהנדס מחוז חיפה בחברת חשמל.

<הרצל פרידמן: לקראת החורף בכל שנה, אנחנו נכנסים לשגרת כוננות.

<הרצל פרידמן: באופן שוטף אנחנו מבצעים גיזום, מכינים את הצוותים, כלים.

<הרצל פרידמן: אנחנו עושים עבודות יזומות בייצור, הכנה לקראת החורף.

<הרצל פרידמן: אם העלו כאן את הסופה, הסופה הזאת העלתה אפילו את רמת המוכנות של חברת החשמל אחרי הסופה הזאת.

<הרצל פרידמן: לדעתי באופן אובייקטיבי, אני חושב שחברת חשמל תפקדה בצורה מאוד טובה והביאה חיבורי חשמל מאוד מהר.

<הרצל פרידמן: הייתה לנו הרבה עבודה משותפת גם בצפת וגם בירושלים.

<הרצל פרידמן: אחרי זה המנכ"ל הכין צוותים, הפקנו לקחים בצורה מאוד מסודרת, בשיתוף עם כל הגורמים, עם משרד התשתיות, עם פיקוד העורף, עם המשטרה.

<הרצל פרידמן: למדנו איפה היו המכשולים שלנו.

<הרצל פרידמן: באמת אחת הבעיות הייתה הנגישות, התיקון עצמו לא היווה בעיה אלא להגיע למקום גם מבחינת פינוי השלג וגם מבחינת כל המכוניות שהיו באמצע הכבשים כשאנשים עזבו אותם והלכו.

<הרצל פרידמן: כמובן כל הנושא של ההכרזה מי מנהל.

<הרצל פרידמן: בסופה האחרונה עד שקיבלנו סיוע מאוד מקיף מפיקוד העורף, זה מה שפתח את הדרכים.

<הרצל פרידמן: הגענו למקומות ותיקנו את החשמל.

<הרצל פרידמן: הפקנו באמת הרבה לקחים, הרבה קשרים נוצרו, נהלים שודרגו, עשינו בתוך חברת חשמל שפה אחת, למדנו שמאוד חשוב כל נושא התגבור, שלחתי לצפת ושלחתי לירושלים עובדים.

<הרצל פרידמן: כל העובדים עם הרשאות תקפות בכל הארץ.

<הרצל פרידמן: הכנו עובדים נוספים מאגפים אחרים.

<הרצל פרידמן: חשוב לציין שעשינו הכנה של שטחי התארגנות.

<הרצל פרידמן: למדנו שבמקומות שיש הצפות שלג שאנחנו בעצם צריכים לקדם כלים קדימה, לעשות הפרדת כוחות.

<הרצל פרידמן: גם קבענו מראש מקומות התארגנות.

<הרצל פרידמן: חברת חשמל שדרגה באופן מאסיבי את כל מערך הגנרטורים שלה, רעננו וקנינו חדשים.

<הרצל פרידמן: ערכנו הדרכות ואפילו את הנהיגה.

<הרצל פרידמן: אחת הבעיות הייתה הקרח על הכבישים.

<הרצל פרידמן: החבר'ה שלנו ירדו בצפת והמשיכו, למדנו גם את זה.

<הרצל פרידמן: אנחנו משדרגים את מערך הטלפונים שלנו.

<הרצל פרידמן: בכלל לפני הערכות לסופה ולא רק לפני שלג יש לנו נוהל בנושא, יש חדרי מצב שנפתחים.

<הרצל פרידמן: אנחנו מפסיקים עבודות יזומות, אנחנו מתחילים לעבוד במשמרות ונותנים מענה.

<הרצל פרידמן: הוזכר כאן כל הנושא של אחריות הציבורית.

<הרצל פרידמן: גם זה מאוד מאוד חשוב, שלכל המבנים, בתי אבות, לקוחות עם מוגבלות שתהייה להם גם את האפשרות לתת גיבוי עצמי שלהם.

<הרצל פרידמן: אין ספק, אנחנו בהנחיית הנהלת החברה, המנכ"ל עשינו רשימות של מקומות שאנחנו יודעים עליהם ממשרד הרווחה.

<הרצל פרידמן: רשימה של כל המקומות שאנחנו יודעים שיש אנשים עם מוגבלות כדי שבמידת הצורך נדע לתת מענים גם למקרים כאלה.

<הרצל פרידמן: כמובן שהאחריות היא קודם כל שלהם עצמם.

<הרצל פרידמן: אני חושב שחברת החשמל התכווננה.

<הרצל פרידמן: אנחנו כבר בשבוע, ראיתי כאן תמונה של רחוב ביאליק שהיו בו הצפות, שם לא היה לנו שבר ענן אלא מכה של ברד בצורת כדורי פינג פונג, תקלות קרו והמענה היה מאוד מהיר והלקוחות קיבלו חשמל בצורה סדירה תוך מספר שעות בודדות.

<הרצל פרידמן: אני חושב שחברת חשמל עם כל הפקת הלקחים עלתה רמה ומדרגה כתוצאה מהסופה הזאת.

<דוד ג'קמן: יש לי הערה לחברת חשמל, רצוי שאת הגיזום של העצים תסיימו בחודש ספטמבר, משהו כזה, בגשם האחרון גזמתם עצים בתל אביב והעלים והענפים נשארו וסתמו גם קולטנים.

<דוד ג'קמן: גם זה מוסיף - - -

<הרצל פרידמן: סבב הראשון של גיזום כבר בוצע בכל הארץ.

<הרצל פרידמן: אנחנו עושים גיזום בקרבה, לצערנו אין לנו את היד החופשית לכרות את מה שאנחנו רוצים, יש את קק"ל, מפקחי היערות, יש הרבה גורמים שיודעים להגיד לנו שאסור לגעת בעצים, חשוב גם לשמור על הירוק.

<הרצל פרידמן: היינו רוצים אפשרויות יותר נרחבות לכרות עצים, כי עצים קורסים לאחר מספר ימי גשם בגלל שהשורשים שלהם באדמה רטובה ומכת רוח יכולה להפיל עצים.

<הרצל פרידמן: עצים על הכביש גורמים בכלל קריסה של התשתיות, כמובן שעל פי הנחיית משרד התשתיות אנחנו כבר שנים מניחים רשת חדשה תת-קרקעית.

<הרצל פרידמן: הגשנו גם בקשה לחידוש רשתות, אנחנו מקווים שגם פה נקבל היענות.

<הרצל פרידמן: לדעתי, אם כל הגופים יבואו לקראתנו ניתן מענה טוב מאוד לחורף הזה.

<נדב יפה: ברשותך, אנחנו כמעט לכל פרויקט מזמינים ועומדים בקשר עם אזור גוש דן של חברת חשמל שיבואו להטמין את הרשת.

<נדב יפה: זו הדרך הטובה ביותר להימנע מבעיות קריסות חשמל בחורף.

<נדב יפה: שכל הרשתות תהיינה מוטמנות.

עדי קול: זה תהליך שהם עושים?

<נדב יפה: לא באים, במימון שלנו הם יבואו.

<נדב יפה: הרשויות צריכות לממן את הכול.

<נדב יפה: לחברת חשמל בעצם זה עניין של עלויות.

<נדב יפה: נשמח שיוכר לנו כדי להיכנס לעשות פרויקטים.

<נדב יפה: כמובן שכאן זה יותר כיסוי תקציבי.

<נדב יפה: שיבואו אלינו מחברת החשמל, נשמח לעשות פרויקטים כאלה.

<הרצל פרידמן: לעניין הסוגיה הזאת, כל מה שנבנה ב-20 שנה האחרונות הן תשתיות מוטמנות.

<הרצל פרידמן: בשכונות חדשות הן תת-קרקעיות.

<תמיר שניידרמן: אני סמנכ"ל חירום וביטחון במשרד התשתיות הלאומיות.

<תמיר שניידרמן: חשוב לציין שאירוע הסופה "פתיתים לבנים" הוא אירוע חריג בכל קנה מידה.

<תמיר שניידרמן: בזמנו הסתמכנו על חברות פרטיות של מזג אוויר והיו טעויות בעניין הזה.

<תמיר שניידרמן: בסיוע משרד התחבורה והשירות המטאורולוגי היום כלקח אנחנו מקבלים עדכון ישיר לחברת חשמל ולמשרד, מהמשרד הוא מופץ לגורמי התשתית האחרים.

<תמיר שניידרמן: הוקם צוות בדיקה.

<תמיר שניידרמן: השר והמנכ"ל החליטו על הקמת צוות במשרד בראשותי לבדיקה.

<תמיר שניידרמן: לפני שבועיים ביצענו פורום תשתיות בראשות המנכ"ל עם כל גורמי התשתית, גם המועצה לביטחון לאומי, וגם רשות החירום הלאומית, שלא נוכחים כאן בדיון, היו נציגי חברת חשמל ורשות המים, מנהל החשמל, מנהל הדלק, רשות הגז הטבעי – כל גורמי התשתיות שנמצאים תחת הרגולציה של המשרד – גם כדי לבחון את יישום הלקחים מ"פתיתים לבנים" וגם את המוכנות וההערכות לקראת החורף הקרוב.

<תמיר שניידרמן: נעשו המון פעולות בשנה האחרונה כולל הצטיידות ברדיו לאומי "ברק כתום" גם במשרד וגם בחדרי המצב של גופי התשתית.

<תמיר שניידרמן: גנרציה, לא רק בחברת חשמל, רשות המים הכירה למקורות רכישה של 100 גנרטורים חדשים בתכנית חומש, אם איני טועה.

<תמיר שניידרמן: יש שעבודת מטה של המועצה לבטחון לאומי, יחד עם משרדי הממשלה להגדיר מצבי כוננות, מה שלא היה לפני הסופה.

<תמיר שניידרמן: לא הייתה הגדרה של מצבי כוננות לאומית - - -

<שלומית אבינוח: רק בשלג או גם בזמן גשמים עזים?

<תמיר שניידרמן: מצבי כוונות לכל מצב, זה יכול להיות מלחמה, רעידת אדמה, תקלה תפעולית וגם מזג אוויר סוער.

<תמיר שניידרמן: לגבי תחזית מזג אוויר אמרתי.

<תמיר שניידרמן: לגבי פינוי צירים, חברת חשמל יודעת להגיע ולתקן, אבל מישהו צריך לפנות את הצירים.

<תמיר שניידרמן: לכן נעשית עבודה יחד עם חברת חשמל עם פיקוד העורף ועם משטרת ישראל.

<תמיר שניידרמן: בזמן הסופה הוקמו צוותים של פיקוד העורף, משטרת ישראל וחברת חשמל כדי לאפשר לחברת חשמל להגיע לאותם מקומות לתקן את התקלות.

<תמיר שניידרמן: כמו שאמר הרצל נציג חברת חשמל, כל התיקים ביחד עם משרד הרווחה של אותם מוסדות באירוע סופה, בירושלים היה אירוע של מונשמים שהיו בעיות מאוד קשות להגיע לשם ולהביא גנרציה.

<תמיר שניידרמן: בעזרת הצבא הצלחנו להעביר 4 גנרטורים מוסקים.

<תמיר שניידרמן: זה גם דבר שהתחלנו לעבוד עליו בסופה, זה היה ממש במהלך הסופה.

<תמיר שניידרמן: כמובן שצריך לשפר אותו בשגרה.

<תמיר שניידרמן: לגבי הטמנה, פרויקט הטמנה של קווים קיימים הוא בעשרות מיליארדים.

<תמיר שניידרמן: בזה המדינה צריכה להכיר, זה לא מהלך פשוט.

<תמיר שניידרמן: לגבי עקירת עצים, אצלי בבית לא הצלחתי לעקור עץ עד שלא קיבלתי אישורים של קק"ל ושל הרשות המקומית.

<תמיר שניידרמן: לא כל שכן חברת חשמל יכולה לגזום, אף אחד לא ייתן לה לעקור.

<תמיר שניידרמן: אנחנו עושים עבודת מטה להצטיידות בטורבינות גז ניידות.

<תמיר שניידרמן: במקרה שהבעיה היא בייצור של החשמל נוכל להביא טורבינות גז ניידות בהספק של 15 מגה וואט לאותם מקומות מנותקים.

<תמיר שניידרמן: חברת חשמל ורשות המים הקימו צוותי בדיקה פנימיים.

<תמיר שניידרמן: הוקמו צוותים לא רק לתחקר את האירוע אלא לבדוק שמה שתוחקר והפערים שעלו יסגרו במהלך השנה.

<תמיר שניידרמן: אי אפשר לסגור את הכול בשנה אחת.

<תמיר שניידרמן: זה תהליך רב-שנתי.

עדי קול: מה מדאיג אותך, למקרה שתהייה סופה נוספת כזאת?

<תמיר שניידרמן: פינוי צירים וכל נושא של הנגישות - -

עדי קול: ומי אמור לעשות את זה, המשטרה?

<תמיר שניידרמן: משטרת ישראל, פיקוד העורף, יש גופים שאמונים על זה.

<תמיר שניידרמן: חברת חשמל לה יש ציוד מכני, אבל היא לא מסוגלת לפנות את כבישי ישראל וכל סתימת צירים בכביש מס' 1, אי אפשר היה להגיע למקומות.

<תמיר שניידרמן: חלק מהדברים שדיברו עליהם הם כל שטחי כינוס.

<תמיר שניידרמן: צריך לאתר שטחי כינוס ולהעביר את הציוד קדימה.

<תמיר שניידרמן: חלק מהציוד של חברת חשמל מאוחסן במפרץ חיפה.

<תמיר שניידרמן: באירוע כזה כשיש התראה, כבר היום הם בשגרה איתרו שטחי כינוס והם יכולים לקדם גם את הרמפות וגם את הגנרטורים.

<תמיר שניידרמן: חלק מהדברים שהם עשו זה סיוע הדדי בין מחוזות כדי שאנשים ממחוז חיפה יכירו את מחוז ירושלים ושאנשי מחוז ירושלים יכירו את מחוז חיפה כדי שבעת אירוע הם יוכלו לסייע האחד לשני.

<חן פיליפוביץ: שלום, אני מהר-אדר.

<חן פיליפוביץ: אני מסתכל על זה קודם כל ברמה הלאומית ואחר כך ברמה הפרטית.

<חן פיליפוביץ: ברשותכם.

<חן פיליפוביץ: דיבר יפה ידידי על הסופה בצפת, אבל אנחנו מתהדרים בתואר מפוקק שאצלנו השלג היה הכי גבוה.

<חן פיליפוביץ: לנו היה באמת מטר שלג וזה פעם ראשונה שאתה לא רוצה להצטיין במשהו כזה.

<חן פיליפוביץ: להפתעתנו, אחר כך התגלה שכדי לקבל כספים בגין הנזקים של הסופה אנחנו שוב נקנסים, במרכאות, ואשכול 9 הוא בעורכינו.

<חן פיליפוביץ: כלומר, אשכול 9 שלג גם נחשב באשכולות.

<חן פיליפוביץ: אני מבקש במקום הזה, אני מברך על היוזמה של הוועדה הזאת, קודם כל לתת את הדעת לראשי רשויות שיושבים, אני שהייתי בדיוק שלושה שבועות בתפקיד, הסופה לא שמעה.

<חן פיליפוביץ: אמרו, אמר, אבל 'הסופה חשבה אחרת' ואני אפילו לא ידעתי איפה מחסני המלח שלי, איפה כל דבר ופעלתי כפי שפעלתי.

<חן פיליפוביץ: בסופו של יום, רח"ל, פיקוד העורף, משטרה, כולם יצאנו מעולים.

<חן פיליפוביץ: זה לא מספיק - - -

עדי קול: כולם אומרים רח"ל ולא שאלתי מה זה רח"ל?

<קריאה: רשות חירום לאומית.

<חן פיליפוביץ: יש הבדל בין רצוי למצוי.

<חן פיליפוביץ: כמובן שהשמיים עברו להערכות מועצה לשלג או לתרחיש כזה.

<חן פיליפוביץ: לצערנו, גם עברתי מבחן נוסף, כולנו עברנו מבחן בנושא של מלחמה.

<חן פיליפוביץ: אנחנו מתכננים ודברים מתגלגלים לפתחנו ויופי אנחנו יודעים להתארגן.

<חן פיליפוביץ: אני מציף בעיה אחרת.

<חן פיליפוביץ: אני חוותי 30 שעות רצופות של חוסר בחשמל.

<חן פיליפוביץ: צודק חברי בנושא מים, הביוב אצלנו בהר-אדר עלה על הבתים, זה קורה.

<חן פיליפוביץ: היינו במצוקת מים אמתית של כמעט 70 ס"מ.

<חן פיליפוביץ: לא הייתה לנו שום דרך להתעמת עם הבעיה.

<חן פיליפוביץ: הצבא ניסה להגיע אלי, לצפת הוא הגיע, אלי הוא לא הצליח להגיע.

<חן פיליפוביץ: מצאתי את עצמי בתור ראש רשות מתקשר לכל העולם ואשתו, כמו שאומרים הילדים, ואף אחד לא עונה.

<חן פיליפוביץ: למדתי דבר אחד, ראשית, אתה צריך להסתדר לבד, אגב אלו הוראות מאוד ידועות של וועדות משק לשעת חירום.

<חן פיליפוביץ: אני מבטיח בשם התושבים שלי שב- 48 שעות השעות אנחנו נסתדר.

<חן פיליפוביץ: אני רוצה ומבקש מפה שתעלה איזו קריאה שאחרי 48 השעות הראשונות, יהיה משהו סדור שאוכל לפנות למשרד התשתיות כזה או אחר.

<חן פיליפוביץ: אם זה המטאורולוגיה.

<חן פיליפוביץ: חברים, תושבת הישוב שלי שקיבלה תושב מצטיין, עדי שהיא חזאית, כשאני התקשרתי אליה ב- 07:00 בבוקר ואמרתי לה 'תגידי, תהייה סופה'.

<חן פיליפוביץ: היא אמרה, 'תשמע, תהייה סופה נוראית, אני אומרת לך זו אחריות שלך'.

<חן פיליפוביץ: נחשדתי כראש מועצה צעיר ופחדן כי החזרתי את ההסעות.

<חן פיליפוביץ: כמובן שאנחנו יודעים מה היה אחר כך, בשעה 08:20 הר-אדר היה כלוא לגמרי, שלג של מטר.

<חן פיליפוביץ: אתה עומד בפני בעיה, התושבים עומדים בפני בעיה.

<חן פיליפוביץ: הפעלנו את התושבים ואת הנוער.

<חן פיליפוביץ: מי שהציל אותנו בסופו של דבר זה הנוער, חבר'ה שהסתובבו בין הבתים כמו בתקופות קדומות והצילו עם מחוללי חמצן – באמת סיפורים הרואיים – באמת בסופו של יום הסתדרנו.

<חן פיליפוביץ: אבל כשהגיעו אחר כך מהצבא, באו לבקר אותנו.

<חן פיליפוביץ: מה שאני מבקש, שתהייה קריאה מכאן קודם כל שיהיה לאן לפנות.

<חן פיליפוביץ: אנחנו היינו בכמה וועדות.

<חן פיליפוביץ: שאני לא אצטרך לעמוד בתור לקבל כסף עבור 14 טון מלח.

<חן פיליפוביץ: אצלי היה קרח ברחובות, אנשים עשו תאונות שבוע אחרי השלג, יום-יום תאונות, רכבים נכנסו בבתים כמו בסרט פעולה גרוע.

<חן פיליפוביץ: אני עומד בפני המועצה, המליאה שלי, אני עומד גם היום בפני בעיה תקציבית של ההערכות.

<חן פיליפוביץ: היום אני מאורגן, אבל אני כבר הולך לשלם כמעט 200 אלף שקלים ביום הראשון שמוכרז מצב חירום כזה או אחר.

<חן פיליפוביץ: לכן הייתי מבקש ממך קשר ישיר, תעזור לי לחסוך.

<חן פיליפוביץ: זאת אומרת ה-200 אלף שקלים הראשונים האלה לרשות קטנה זה אקוטי.

<חן פיליפוביץ: אני גם מפסלת, טרקטור כזה או אחר, שרשראות וכדומה.

<חן פיליפוביץ: זה הרבה יותר פרקטי ממה שאנחנו מדמיינים את הסופה הזאת.

<חן פיליפוביץ: בסופו של יום אף אחד לא היה מסתכל על זה כמו שעכשיו אם חס וחלילה היה לנו מקרה חירום שלא אדם שאין לו חמצן, מודיע לך 'יש לי שעה לחיות, מה אתה מתכוון לעשות עם זה ראש המועצה'.

<חן פיליפוביץ: חברת חשמל לא עונה כי העמוד המרכזי של הר-אדר קרס.

<חן פיליפוביץ: אגב, אני מצטער לקלקל שמחות, אני יודע עדיין שהקו להר-אדר לא תקין.

<חן פיליפוביץ: הוא עובר דרך מעלה החמישה.

<חן פיליפוביץ: תקן אותי אם אני טועה, אני אלך לישון היום בשקט.

<חן פיליפוביץ: אבל, אני אומר, חבר'ה, צריך להסתדר עם מה שיש וכך אני מנחה גם את העובדים של המועצה.

<חן פיליפוביץ: כמו שאמרת, הם יודעים כל אחד איפה הוא ישן, איפה הוא נמצא בזמן חירום וכך היה במלחמה.

<חן פיליפוביץ: מבחינתי, נוהל שלג היום מתאים למצב הכי קיצון מ-100-120 שנים שעברו.

<חן פיליפוביץ: נוהל שלג של הר-אדר היה נוהל נורמאלי, במרכאות, אבל אין דבר כזה נורמאלי, ראינו.

<חן פיליפוביץ: אני פינתי 700 טון גזם, בירושלים פניו 900 טון.

<חן פיליפוביץ: תבינו, 1,400 דונם כל הגינות.

<חן פיליפוביץ: אמרת שאתה רוצה להוריד עצים, אצלנו גינות של 25 שנה קרסו ביום אחד.

<חן פיליפוביץ: עד היום חלק מהגינות הציבוריות שלי לא תוקנו, שוב משיקולי תקציב.

<חן פיליפוביץ: אני מבקש לסכם במילה חיובית, ראשית הייתי מבקש לטפח בכל הרשויות את הנוער שיעזור.

<חן פיליפוביץ: כי במקרה קיצון רק הם יצילו את המצב בהנחיה נכונה.

<חן פיליפוביץ: למשל אצלנו היו 27 מקרים של שבירת גפיים בשלוש שעות.

<חן פיליפוביץ: אנשים שטיילו ברחובות ניסו להגיע למתנ"ס כי שם יש גנרטור, במקומות אחרים אין לנו גנרטורים.

<חן פיליפוביץ: שוב, זה תלוי תקציב.

<חן פיליפוביץ: 27 מקרים ומי הציל אותם, תושבים שלקחו אותם בג'יפים הפרטיים שלהם לבית חולים.

<חן פיליפוביץ: אני מבקש היום ולכן הגעתי לכאן, פינתי את כל הזמן שלי, קודם כל מרכזיה אחת שאפשר לדבר אתה.

<חן פיליפוביץ: כל הגורמים המכובדים שנמצאים כאן שיחשבו איך עושים את זה.

<חן פיליפוביץ: שנית, אני מבטיח לשבת שם ולחכות בסבלנות עד שיגיעו אלי.

<חן פיליפוביץ: אגב, כך היה במלחמה וכך יהיה הלאה.

<חן פיליפוביץ: אני רק מקווה שהסופות תשמענה לנו ושתהיינה קטנות ומתונות.

<חן פיליפוביץ: תודה רבה.

<עמוס לוטן: אני לא אלאה בסיפורים כי גם בשעה אני לא אגמור לספר את מה שעשינו.

<עמוס לוטן: אבל נקודה אחת שבעיניי חשובה.

<עמוס לוטן: עלינו על הנושא שהוזכר כאן, הדרכת האוכלוסייה, היא פקטור מספר אחת במעלה, היא מכפלת כוח לא נורמאלית.

<עמוס לוטן: מכפיל כוח אחד אצלנו שהיו מעל 1,000 מתנדבים.

<עמוס לוטן: היום אנחנו מוציאים חוברת שתחולק בעוד שבועיים לאוכלוסייה, פעם אחת היא הכנה לכל מצבי החירום ופעם שנייה היא הכנה לכל אחד ממצבי החירום שכוללים לפני, מה אתה צריך לעשות אצלך בבית ואחרי, איך אתה מתמודד עם אותה בעיה בין אם זו מלחמה, שלג, רעידת אדמה וכדומה.

<עמוס לוטן: את החוברת תקבל כל האוכלוסייה.

<עמוס לוטן: חשוב ביותר, אם מזהים סופה שהולכת וקרבה, המדינה צריכה להוציא בעזרת התקשורת שוב הדרכות לאוכלוסייה.

<עמוס לוטן: אגב, אנחנו עשינו את זה גם ברמת החרדים באמצעים שהם יודעים לקבל.

<עמוס לוטן: בראיה הלאומית: טלוויזיה, רדיו להזכיר שוב לאוכלוסייה מה צריך לעשות כשיודעים שצפויה סופה.

עדי קול: אני מבקשת לדעת מי הגופים שאמורים לספק מענה.

<תמיר שניידרמן: בפורום לתשתיות שהתקיים לפני כשבועיים בראשות המנכ"לית, בהשתתפות ראש המועצה לבטחון לאומי, נציג רשות חירום לאומי, נציג פנים ועורף אמר שרשות חירום לאומי, צריכה לצאת עכשיו, לא בהתרחש אירוע חירום, במסע הסברה לאזרח שכולל את כל המרכיבים: חשמל, מים ודברים אחרים.

<תמיר שניידרמן: שיערכו בשגרה.

<תמיר שניידרמן: באותה כיוון שאמר דני, גם לאזרח יש אחריות.

<תמיר שניידרמן: מי אמור לתכלל את העניין, במקרה כמו "פתיתים לבנים"?

<תמיר שניידרמן: ראש הממשלה הטיל את זה על משרד לביטחון פנים.

<תמיר שניידרמן: בדרך כלל משרדי הממשלה במצבי שגרה מתורגלים בעבודה מול רח"ל.

<תמיר שניידרמן: מי שצריך לתכלל את העבודה אל מול הרשויות המקומיות הוא רח"ל.

<תמיר שניידרמן: הם יודעים מהם מספרי הטלפון שלנו.

<תמיר שניידרמן: אם יש ראש מועצה בהר-אדר שצריך סיוע, הוא צריך לפנות לרח"ל והיא צריכה לפנות למשרד הממשלתי.

<תמיר שניידרמן: כך זה מתורגם, מי שעובד בשגרה הוא שיעבוד בחירום.

<דני לקר: רח"ל היא חלק ממשרד הביטחון.

<תמיר שניידרמן: אני לא מבין למה הם לא בדיון פה.

<תמיר שניידרמן: הם היו צריכים להיות כאן בדיון.

<גלית שוחט צוברי: אני מהמשרד לביטחון פנים.

<גלית שוחט צוברי: במבצע של השלג האחרון, שנקרא "פתיתים לבנים", מי שלקח את האחריות הוא המשרד לביטחון פנים.

<גלית שוחט צוברי: האחריות, בעצם, צריכה להיות של רח"ל.

<עמוס לוטן: האחריות למצבי חירום בשגרה, היא של המשרד לביטחון פנים, משטרה.

<עמוס לוטן: אלא מה, לא הוכרז מצב חירום.

<עמוס לוטן: רח"ל היא גוף מטה.

<קריאה: רח"ל מתכללת את העבודה אל מול משרדי הממשלה, הם יהיו אחראים על הפיקוד והשליטה.

<עמוס לוטן: אז זה המשרד להגנת העורף והוא ישב אצלי בחפ"ק, החל מהיום הראשון עד היום האחרון.

<עמוס לוטן: אין לי טענות.

<מיכל קלה בן חמו: שלום.

<מיכל קלה בן חמו: אני מנהלת את אגף חירום במשרד התחבורה.

<מיכל קלה בן חמו: יש לנו כאן ייצוג רחב ממשרד התחבורה, אגף התחבורה הציבורית, רשות לבטיחות בדרכים, אגף שירות ושירות מטאורולוגי.

<מיכל קלה בן חמו: אני אבקש לדבר על הערכות למזג אוויר, בהיבט הכללי ולשלג בפרט.

<מיכל קלה בן חמו: משרד התחבורה, השירות המטאורולוגי, יכול לתת תחזיות ארבעה-חמישה ימים לפני.

<מיכל קלה בן חמו: מנכ"ל משרד התחבורה בחודש מרץ 2014 הגיש הצעה למזכיר הממשלה ולוועדת שרים למוכנות אזרחית למצבי חירום לשיפור מידע בנושא תחזיות.

<מיכל קלה בן חמו: כמו שאמר חברי לפני כן, השירות המטאורולוגי לא נותן לכל רשות באופן ישיר.

<מיכל קלה בן חמו: אפשר להתחבר, יותר מאוחר נתאם איך עושים את זה וכדומה.

<מיכל קלה בן חמו: השירות המטאורולוגי יכול לתת את תחזית לשלטון המקומי ושהוא יפיץ אותה לרשויות המקומיות.

<מיכל קלה בן חמו: חשוב להבהיר כאן, אני נשמעת כאילו אני נציגת משרדי הממשלה, כמובן שהאחריות לא נופלת רק על משרדי הממשלה, יש אחריות גדולה לרשויות המקומיות.

<מיכל קלה בן חמו: כל רשות בפני עצמה צריכה להיערך בין לכלי צמ"א (עבודה בגובה, ציוד מגן אישי), אם זה לכל הנושאים פנים הרשות שלה.

<מיכל קלה בן חמו: אני דווקא כן ארחיב בנושא של הצמ"א, עיריית ירושלים אני יודעת שכן נערכת לעניין הצמ"א, אבל באמת הצירים המרכזיים בכניסה לירושלים היו חסומים.

<מיכל קלה בן חמו: משרד התחבורה באמצעות חברת נתיבי ישראל סייע בפתיחת הצירים האלה גם כשזה לקח זמן.

<מיכל קלה בן חמו: אנחנו יותר מסייעים בגישות בדרכים בין-עירוניות ופחות בעירוני.

<מיכל קלה בן חמו: על כן אני מציינת שהאחריות לשחרור כלי צמ"א בשגרה היא של הרשויות כדי שבשעת חירום יהיו להם כלי צמ"א משלהם.

<מיכל קלה בן חמו: על נושא השירות המטאורולוגי דיברנו.

<מיכל קלה בן חמו: לנושא תחבורה ציבורית, כתוצאה "מפתיתים לבנים" היה דיון בוועדת משנה חוץ וביטחון.

<מיכל קלה בן חמו: עלה שם נושא התחבורה הציבורית.

<מיכל קלה בן חמו: על כך שיש צורך לרכוש שרשראות לגלגלי האוטובוסים כדי שיוכלו לנוע במצבי מזג אוויר קיצוניים.

<מיכל קלה בן חמו: אכן זה בוצע.

<מיכל קלה בן חמו: אם תבקשו פרטים, נמצאת כאן נציגת של אגף תחבורה הציבורית.

<מיכל קלה בן חמו: לנושא הרשות לבטיחות בדרכים, ידוע שמספר תאונות הדרכים בחורף עולה.

<מיכל קלה בן חמו: הרשות לבטיחות בדרכים מוציאה מעת לעת פרסומות, תשדירים ברדיו ובטלוויזיה בנושא מזג האוויר, הערכות לחורף, "הכן רכבך לחורף".

<מיכל קלה בן חמו: היה לנו קמפיין על נושא הצמיגים ועוד דברים אחרים.

<מיכל קלה בן חמו: לעניין אגף החירום של משרד התחבורה ובכלל אירוע מזג האוויר כמצב חירום, אירוע מזג אוויר אינו מוגדר כמצב חירום, הוא מתרחש בעיר כזאת או אחרת והוא לא מתרחש בכלל הארץ.

<מיכל קלה בן חמו: אין הגדרה למצב ביניים של מזג אוויר.

<מיכל קלה בן חמו: אני מבקשת להדגיש ולחזק את מה שאמר חברי תמיר ממשרד האנרגיה התשתיות והמים, רח"ל ומשרד הביטחון הם הגוף שמתכלל את העבודה של משרדי הממשלה ואת העבודה מול הרשויות המקומיות.

<שלומית אבינוח: זה מקרה שלג, מקרה קיצון.

<קריאה: כשמוכרז מצב חירום רח"ל אחראית.

<גלית שוחט צוברי: אני לא מדברת על הצפה, אמרתי, 'מזג אוויר קיצון' אם הוא יוגדר כמצב חירום אז רח"ל תטפל במצב הזה, לכן במצב ביניים שכזה קשה לתפקד, כלומר במצב שאינו מוגדר רשמית כמצב חירום.

<גלית שוחט צוברי: במשרד יש אגף חירום שהוקם לאחרונה.

<גלית שוחט צוברי: אנחנו עדיין לא מטפלים רשמית, אבל כל יש לנו כוונה לקיים דיון עם גופי התשתית שלנו כדי לבחון איך כל גוף וגוף נערך לחירום גם במים, גם באוויר וגם ביבשה.

<גלית שוחט צוברי: אני חושבת שצריך לעשות את העבודה הזאת מול גופים מתכללים ופחות מול משרד התחבורה.

<גלית שוחט צוברי: אמר חברי, ראש מועצת הר-אדר, בנושא מתנדבים.

<גלית שוחט צוברי: אני תושבת צור-הדסה וגם אנחנו נתקענו בבתים ולא יכולנו לצאת מהבית, נכון להקים מאגר מתנדבים בכל מועצה וגם בכל יושב, להקים גם מאגר רכבים פרטיים וגם של תלמידים.

<גלית שוחט צוברי: גם אצלנו - - -

עדי קול: השאלה, האם יש גוף שצריך לתכלל את זה ולוות את כל התהליך הזה?

<גלית שוחט צוברי: לדעתי זה רח"ל מול השלטון המקומי, אני לא רוצה להציע פה.

<גלית שוחט צוברי: קטונתי מלהציע הצעות.

<גלית שוחט צוברי: יש את השלטון המקומי, יש את משרד הפנים שאחראי.

<שלומית אבינוח: עד שמכריזים מצב חירום לוקח המון זמן.

<שלומית אבינוח: לא מוכרז מצב חירום, אז זה לא רח"ל.

<חן פיליפוביץ: אני הקמתי יחידה של 24 ג'יפים ואני נותן להם ציוד של אתי חפירה וכל מיני בגדי סערה.

<חן פיליפוביץ: זה עובד, אבל אף אחד לא עוזר לנו בזה.

<חן פיליפוביץ: י אני לא מוכן להגיע למצב שהייתי בו, חיפוש אחר מתנדבים וכאלה שיכולים לעזור.

<חן פיליפוביץ: ילד צעיר יכול להתנדב, אבל הוא לא יכול להרים מבוגר שנפל, אנחנו מצאנו את עצמנו במצבים כאלה.

<חן פיליפוביץ: אתה צריך מישהו שמתאים לזה.

<אבינועם בירן: לנו בכבאות, יש אחריות משימתית שמגודרת על פי חוק לאירועים מהסוג הזה, בעיקר חילוץ והצלה.

<אבינועם בירן: אצלנו בוצעה הערכות לחורף על ידי כנס עם כל המפקדים.

<אבינועם בירן: הציגו פקודות, היערכויות, הצטיידות.

<אבינועם בירן: אם אתם רוצים פירוט מעבר לזה, יש לנו בהתאם למשימות שלנו מה אנחנו אמורים לעשות.

<אבינועם בירן: אם ניקח את האירוע של השנה שעברה, גם לנו היו בעיות של צירים, היינו צריכים להגיע אליהם ולא מעט מהמקרים הגענו באיחור כי הצירים לא היו פתוחים.

<אבינועם בירן: אם תרצו יותר, יש לנו פירוט.

<שירי שניצקי: אני מהשלטון המקומי, משרד הפנים.

<שירי שניצקי: התייחסו כאן למשרד הפנים בהיבט האחריות על הרשויות המקומיות.

<שירי שניצקי: כמובן שחשוב לציין שעל פי פקודת העיריות הרשות המקומית אמונה על מה שקורה בשטחה.

<שירי שניצקי: כלומר, ההכנה לחורף מבחינת הרשות המקומית מוטלת עליה.

<שירי שניצקי: היא נדרשת לגזום, היא נדרשת לפתוח את הביוב.

<שלומית אבינוח: יש פקודת עיריות?

<שירי שניצקי: יש פקודת עיריות שעל פיה היא אחרית על מה שקורה בשטחה.

<שירי שניצקי: כלומר, מבחינת המוכנות לחורף זה לגמרי כמו שסיפרו לכם.

<שירי שניצקי: עיריית חולון מתכוננת, עיריית תל אביב מתכווננת, כל העיריות בארץ צריכות להתכונן.

<שלומית אבינוח: מי מפקח על מה שהם עושים?

<שירי שניצקי: המחוזות שלנו.

<שירי שניצקי: אני חייבת לציין שמבחינת התקציב שלה, הרשות המקומית צריכה להקציב מתקציבה השוטף לטובת הפעילויות האלה.

<שירי שניצקי: היה והיא לא מקציבה חלק מהתקציב היא יכולה לבקש תב"ר (תקציב בלתי רגיל), המחוזות שלנו מאשרים להן.

<שירי שניצקי: אני עשיתי סבב עם כל המחוזות והם מאשרים.

<שירי שניצקי: אין דבר כזה שלא מאשרים תקציב בל"ר לנושא הזה.

<שירי שניצקי: מעבר לכך אני מבקשת להתייחס לסוגיה של הסופה מהשנה שעברה.

<שירי שניצקי: דובר באמת במצב קיצוני לכל הדעות, כולם התייחסו לכך.

<שירי שניצקי: כשיש מצב חירום רשות החירום הלאומית היא זאת שממונה לנושא הזה.

<שירי שניצקי: כמובן, שבמהלך הסופה לא הוכרז מצב חירום, אבל, אנחנו פעלנו אל מול הרשויות המקומיות.

<שירי שניצקי: אפשר לשמוע מצפת, מהר-אדר וגם מאחרים אם יש כאן עוד רשויות שקשורות לסופה, שאנחנו פנינו באופן יזום, שאלנו מה הם צריכים, ביקשנו שיעבירו אלינו הוצאות דחופות ומידיות שהן הוציאו כמו לפינוי תושבים, שכירת ציוד כבד, פינוי גזם.

<שירי שניצקי: אני חייבת לציין, שהקצנו לנושא הזה 95 מיליון שקל.

<שירי שניצקי: הפעימה האחרונה אמורה להגיע בזמן הקרוב.

<שירי שניצקי: עבדנו מול האוצר בנושא הזה.

<שירי שניצקי: כשראינו שהרשויות עשו לטובת העניין, לדעתנו משרד הפנים פעל בצורה מעבר למה שאנחנו צריכים, רח"ל ריכזה את הנושא הזה בשלבים מאוחרים יותר, אבל אנחנו עבדנו מההתחלה אל מול הרשויות המקומיות.

<שירי שניצקי: אנחנו פועלים ליצירת נוהל של עבודת משרד הפנים בשעת חירום.

<שירי שניצקי: גם ב"צוק איתן" פעלנו ישירות מול הרשויות המקומיות.

<שירי שניצקי: זה לא קשור לסופה, אבל זה בהחלט משהו שאנחנו מתווים כחלק מהעבודה השוטפת שלנו.

<עמוס לוטן: אגב, אצלנו הם היו כל הסופה, מההתחלה ואישרו כל הזמן דברים תוך כדי.

<אבנר פורשפן: אני מבקש לומר משהו לגבי כל מה שנאמר בנוגע לתחזית.

<אבנר פורשפן: יש כאן הרבה מאוד היבטים, ואני שמעתי בעיון רב.

<אבנר פורשפן: בנושא התחזית, כמו שמיכל אמרה, הייתה הצעה שהוגשה.

<אבנר פורשפן: הצעה של מנכ"ל משרד התחבורה לסגן מזכיר הממשלה בהמשך להחלטת שרים בעניין מוכנות זהירה של אזרחים למצבי חירום.

<אבנר פורשפן: בהצעה הזאת הצענו שאנחנו נתאם נהלי עבודה אל מול גופים מרכזיים כמו: כיבוי והצלה, משטרה, משרד ראש הממשלה וגופים אחרים גדולים, כדי לתת תחזית מבעוד מועד לאירוע שהוא אירוע חריג בהיבט שלו: שלג או כמויות משקעים חריגות בהיקף ארצי.

<אבנר פורשפן: לא מדובר על נקודה מסוימת אלא על היקף שהוא גדול, או גל חום כבד או גל קור עז וכל דבר אחר.

<אבנר פורשפן: את זה ניתן לתת שלושה-ארבעה ימים מראש.

<אבנר פורשפן: את הנהלים האלה אנחנו צריכים לסגור אל מול הגופים הממשלתיים והגופים האחרים.

<אבנר פורשפן: בהיבט של הרשויות המקומיות, למעשה כשאנחנו מתכוננים לאירוע כזה אנחנו מוצאים התראה מראש.

<אבנר פורשפן: יש לי כאן דוגמה להתראה שניתנה ערב האירוע של השלג, תחזית שניתנה למספר ימים קדימה.

<אבנר פורשפן: השאלה איך המידע הזה מגיע אליכם או לגופים אחרים.

<אבנר פורשפן: היות ויש הרבה רשויות מקומיות, אני תושב מבשרת ציון ונתקלתי באותה בעיה כמוך, אנחנו לא יכולים ליצור קשר עם כל רשות ורשות.

<אבנר פורשפן: מסמך כזה שאנחנו מוציאים אפשר שאנחנו נפיץ אותו לגורם אחד ושאותו גורם יפיץ אותו על פי בחירה מראש לכל הרשויות המקומיות הרלוונטיות - - -

עדי קול: מיהו הגורם הרלוונטי?

<אבנר פורשפן: אני לא יכול לדעת מי ברשויות המקומיות, יכול להיות שזה מרכז השלטון המקומי.

<אבנר פורשפן: מרכז השלטון המקומי הוא מנגנון שפועל 24/7 או אולי מנגנון אחר.

<אבנר פורשפן: צריך למצוא את הדרך איך להעביר את המידע הזה בצורה ישירה.

עדי קול: לכם יש?

<רמזי חלבי: במרכז השלטון המקומי יש מנהל ביטחון, שהוא אמון על הדברים האלה.

<רמזי חלבי: בעתות חירום, אנחנו מקימים גם מטה חירום שפועל 24/7.

<קריאה: אני מתייחס לא למצב חירום.

עדי קול: אני יודעת.

עדי קול: השאלה איך אפשר לא במצב חירום להעביר - - -

<קריאה: השאלה מה הפרשנות של התחזית.

<עמוס לוטן: אמרו שתהייה סופה שכמוה לא הייתה, אבל לא היה ברור מה הייתה הכוונה, אם זה יהיה חצי מטר או יותר.

<אבנר פורשפן: סליחה, אני מבקש להדגיש - - -

<עמוס לוטן: מי מפיץ את הניתוח של זה?

<אבנר פורשפן: ברגע שיש אירוע, אני לא מדבר על אירוע כמו גשם, יכול להיות גשם בשבוע הבא או לא.

<אבנר פורשפן: אירוע כזה חזינו אותו מספר ימים מראש.

<אבנר פורשפן: ביום רביעי טרם קרות אירוע השלג יצאה תחזית מיוחדת למזג האוויר החורפי הצפוי בימים הקרובים.

<אבנר פורשפן: כתבנו בה הערות כמו: "רוחות חזקות שעלולות לפגוע בפעילות בנמל אשדוד", "רוחות חזקות שעלולות לגרום לבעיות בשדה דב", "שלג שיכול להצטבר מעל 10 ס"מ במרכז" – כלומר יש כאן דברים שיכולים לתת לך.

<אבנר פורשפן: אתה לא יכול לדעת מראש בדיוק מה יקרה, אבל הם נותנים לך את המשמעויות של הדברים ולא רק את העובדה שתהיה כמות גשם מסוימת.

<עמוס לוטן: 10 ס"מ יש לנו כל שנה, כאן היה מעל מטר.

<אבנר פורשפן: אמרתי מעל 10 ס"מ, אף אחד לא ידע באמת כמה ירד.

<אבנר פורשפן: אגב, טעויות בתחזית יכולות להיות.

<אבנר פורשפן: אני מנסה ללמוד מזה משהו אחר, יש לנו אפשרות לתת התראה כזאת מראש, לא לתת אותה שבועיים מראש אלא מספר ימים מראש.

<אבנר פורשפן: התראות כאלה אנחנו מוציאים למוקד החירום של משרד התחבורה.

<אבנר פורשפן: ברגע שיש אירוע כזה המוקד מתכנס.

<אבנר פורשפן: אנחנו מוציאים התראות כאלה לנציבות כבאות והצלה, למבצעים במשטרה.

<אבנר פורשפן: אני אומר שאני רוצה שהן תגענה גם לרשויות, גם לרשות שלי במבשרת ציון וגם - - -

עדי קול: סליחה, מה צריך שיקרה שאתם תעבירו את האינפורמציה למכרז השלטון המקומי?

<אבנר פורשפן: אנחנו מעבירים את האינפורמציה למרכז השלטון המקומי.

<אבנר פורשפן: אני לא יכול להעביר את התחזית ל-300 רשויות מקומיות - - -

<קריאה: תכניס קבוצת תפוצה באינטרנט וכולם יקבלו.

<קריאה: קח את הרשויות שנמצאות בטווח הסכנה - - -

<גלית שוחט צוברי: אי לא רוצה לקחת את האחריות על משרד התחבורה.

<גלית שוחט צוברי: אנחנו נפיץ לשלטון המקומי, נערוך דיון ונפיץ לכולם.

<גלית שוחט צוברי: לא צריכה להיות בעיה.

<גלית שוחט צוברי: אני לא לוקחת אחריות להעביר לרשות כזאת או אחרת ושיגידו לזה העברתם ולזו לא העברתם.

<פנחס חבר אזולאי: חשוב לעשות הבדל בין התראה שאנחנו מוציאים.

<פנחס חבר אזולאי: כשיש התראות נקודתיות אנחנו מוציאים ומיידעים את כולם וגם מיידעים בתקשורת.

<פנחס חבר אזולאי: יש הבדל בתחזית שוטפת שהם רוצים לקבל לבין משהו שהוא התראה.

<פנחס חבר אזולאי: התראות יוצאות בפרסום נרחב.

<פנחס חבר אזולאי: גם בתקשורת מפיצים ואומרים לרשויות הרלוונטיות להיערך בהתאם.

<פנחס חבר אזולאי: הצפון, להם זאת לא הפתעה נושא השלג, צפת, בית ג'אן וכל האזור הזה בכל חורף חווה שלג ולכן צריך להיערך.

<פנחס חבר אזולאי: צריך לעשות חוזים נצורים עם קבלנים, טרקטורים.

<פנחס חבר אזולאי: בצפת אני מסובב ובכל שנה יש שלג, ברוב השנים.

<פנחס חבר אזולאי: יכול להיות שהשלג כבד והוא גבוה, אני מסכים אתך, אתה יכול לפתור את העניין ואתה לא זקוק למדינה שתעזור לך.

<פנחס חבר אזולאי: מדינת ישראל לא יכולה לתת לכל אחד נקודתית סיוע.

<פנחס חבר אזולאי: אתם צריכים להיערך, יש לכם אגף חירום.

<פנחס חבר אזולאי: בכל רשות יש אגף חירום, יש שם אנשים אמונים.

<פנחס חבר אזולאי: את רובם אני רואה בכנסים, כולם משופשפים, יש להם ידע נרחב והם יכולים לטפל בסוגיה ככל שיינתנו להם כלים.

<פנחס חבר אזולאי: אם לא תעשה חוזים נצורים לטרקטורים, שופלים שיפנו ושאתה תחכה שאנחנו נבוא לחלץ אותך, כאן יש בעיה.

<פנחס חבר אזולאי: יש דברים שאתה יכול לטפל בהם.

<פנחס חבר אזולאי: אני מסכים אתך שאחרי 48 שעות לקבל סיוע, אבל לא בשלב הראשוני.

<פנחס חבר אזולאי: כשמתקשרים מצפת או מבית ג'אן לבוא לחלץ להם צירים עם טרקטור ולפתוח ציר אל תוך הישוב, אלו דברים שהעירייה צריכה לסגור.

<פנחס חבר אזולאי: היא צריכה לעשות חוזה נצור עם קבלנים שייתנו לה סיוע בזמן חירום.

<פנחס חבר אזולאי: לא צריך על כל דבר להכריז עליו.

<פנחס חבר אזולאי: אם ראש עיר רואה שהרחובות שלו סגורים והוא מסודר, הוא ייתן פתרון.

<דני לקר: גברתי, בנושא תחזית, בהיבט המקצועי אני לא מבין כלום.

<דני לקר: עם כל הכבוד למרכז השלטון המקומי, הוא עושה יופי של עבודה, הוא גורם מטעם הרשויות המקומיות.

<דני לקר: יש גורם ממלכתי שנקרא רשות החירום הלאומית שעובדת אל מול הרשויות המקומיות בשגרה, ברמה מחוזית וברמה מרחבית.

<דני לקר: היא עובדת מולם 365 יום בשנה, היא זו שצריכה לקבל את המידע, לנתח ולהעביר אותו בזמן.

<דני לקר: אין לי כמובן התנגדות שמרכז השלטון המקומי יקבל את המידע כמובן, אבל יש גורם ממלכתי ואני מציע לא לפתור אותו מהעניין.

עדי קול: בבקשה, נציגי המשטרה.

<יפת אליאס: צהריים טובים, אני רמ"ד שיתופי פעולה ואוכלוסייה.

<יפת אליאס: למעשה, נציג המשטרה שיושב בתוך פיקוד העורף.

<יפת אליאס: אבקש להתייחס לנושא של אחריות.

<יפת אליאס: אני אדבר כאן על אחריות השר לביטחון פנים, כשמוכרז אסון המוני האחריות הכוללת היא שלו.

<יפת אליאס: אירוע חירום שהוא בשגרה לצורך העניין, הוא בתחום המשטרה, אבל בתחום הטקטי של המשטרה, מענה טקטי ותיאום שיתופי הפעולה בין כל הגופים.

<יפת אליאס: מי שמוביל את הפתרון הטקטי היא משטרת ישראל.

<יפת אליאס: למשטרה יש מספר אמצעים בהם היא פועלת, נושא של מאמץ הצלת חיים, נושא של מפקד האירוע יחד עם כל גופי שיתופי הפעולה, מאמץ סיוע לאוכלוסייה ומאמץ פיקוד ושליטה עליו דיברתי קודם.

<יפת אליאס: דיברו כאן נציגי הרשויות לגבי פתרון.

<יפת אליאס: אין פתרון אופטימאלי שנותנים למזג אוויר במיוחד במצבי קיצון.

<יפת אליאס: אני לא רוצה לדבר על השלג, בכוונה אני לא רוצה לדבר על השלג כי אליו אנחנו וכולם נערכים.

<יפת אליאס: למעשה זה אירוע מכונן שנתן לכולם איזו סטירה קטנה שהעבירה אותם להיערכות.

<יפת אליאס: כולנו מתכווננים למצב קיצון.

<יפת אליאס: המענה בתוך האחריות הוא אחריות של כל רשויות.

<יפת אליאס: בכל רשות ראש המל"ח למעשה הוא ראש הרשות והוא אחראי לנעשה בתוך הרשות.

<יפת אליאס: לגבי אחריות משטרת ישראל בתוך העניין.

<יפת אליאס: בתוך מעמד של תיאום ושיתופי הפעולה עם גורמי החירום וההצלה, למשטרת ישראל יש תכנית חומש.

<יפת אליאס: בתכנית מוכתבים ארבעה מצבי קיצון.

<יפת אליאס: מצב שתיים לצורך העניין הוא מצב של שיטפונות, מצב ארבע הוא של שלג.

<יפת אליאס: בעקבות השלג הגדול יש תכנית יישום של לקחים.

<יפת אליאס: מדי כל חודש השר ביטחון פנים עשה סטטוס לגבי כל סגירת הפערים שהיו באירוע האחרון.

<יפת אליאס: לפחות במשטרה נעשה בסוף חודש אוקטובר האחרון פורום דיון של אגף המבצעים עם כל ארגוני החירום, עם כל יחידות המשטרה בנוגע להערכות לחורף הקרוב.

<יפת אליאס: אנחנו נערכים גם ליום עיון בסוף החודש הנוכחי, 30 בנובמבר, כל ארגוני החירום מוזמנים לתרחיש ראשון לשלגים יחד עם קב"ט עיריית צפת וקב"ט עיריית ירושלים.

<יפת אליאס: מוזמנים 250 איש מכל ארגוני החירום כולל משרדי ממשלה ורשויות.

<יפת אליאס: קיים נוהל ספציפי משותף בנוגע להיערכות חורף.

<יפת אליאס: אני חושב שהמשטרה מוכנה לפחות במענה שלה.

<יפת אליאס: דיברו כאן על כך, שהמשטרה אחראית על הציר עצמו, לצורך העניין היא אחראית על הציר, אבל מי שמפנה את הציר עם כל הכלים והשופלים אלו הרבה ארגונים אחרים שעושים את זה.

<יפת אליאס: למשטרה, לה אין לא טרקטורים ולא שופלים ואת הסיוע היא מקבלת מהצבא.

<יפת אליאס: לדוגמה, היו נגמשים שהיו בצפת ובירושלים.

<יפת אליאס: משטרת ישראל מוגבלת באמצעים.

<יפת אליאס: יש לה אחריות לעשות פיקוד ושליטה ואין לה אחריות על כל האמצעים שקיימים ונמצאים שהם למעשה עושים את העבודה של התשתית לפתיחת הציר.

<יפת אליאס: צריך לדייק באמירות בנושא הזה.

<יפת אליאס: מבחינתנו עד כאן.

<יפת אליאס: נמצא כאן נציג אגף תנועה, נשמח אם הוא ירחיב בנושא של צירי תנועה.

<מתי סופר: שלום רב, אני ממבצעים אגף התנועה.

<מתי סופר: אנחנו כחלק מהערכות המשטרתית הכוללת אנחנו שחקן די עיקרי.

<מתי סופר: נציגים רבים הזכירו כאן

<מתי סופר: שהיו הרבה תקלות שהפתרון שלהם היה למעשה די פשוט, אבל להגיע למקור התקלה זה היה טיפה בעייתי.

<מתי סופר: אנחנו אמונים על הצירים מתוך ראיה שהדרכים בישראל הן משאב חיוני ומוגבל וצריך לשמור עליו.

<מתי סופר: אנחנו נערכים בכמה שלבים.

<מתי סופר: הפעילות המקדימה, היא מיפוי וסימון של צירים חיוניים שאנחנו יודעים שהם עם נקודות תורפה, נקודות שעלולות להוות בעיה במצב.

<מתי סופר: הכנת פק"לים, פקודות לחסימות ובידוד כדי לתת מענה בדרכים חלופיות לאותם צירים.

<מתי סופר: זה ממש כתיבת פקודה מבצעית הלכה למעשה איך עושים את זה.

<מתי סופר: מדובר על הדרכים לירושלים, הדרכים לצפת, הדרכים לכל הישובים בפסגות הגבוהות.

<מתי סופר: אזור הדרום, עליו פחות דיברנו, שם מדובר בהצפות באזור ים המלח-אילת, דרכי גישה, כביש 90 לפעמים.

<מתי סופר: דבר נוסף שפחות דובר עליו, רוב ההצפות, הדרכים לאילת מוצפות לא ממזג אוויר קיצון באילת אלא מגשמים שיורדים במצרים, בסיני ומבלי קשר למה שקורה בארץ.

<מתי סופר: בעצם אנחנו מקבלים את כל המים משם כי האדמה באזור המדבר הצחיח היא אדמה שאינה סופגת.

<מתי סופר: זה לא כמו בצפון, במקרים כאלה כל הדרכים נחסמות.

<מתי סופר: אנחנו מבצעים את הפעילות המקדימה גם בתחום של מיפוי וגם אכיפה, יחד עם משרד התחבורה נערכות בדיקות של כלי רכב וכל מכלולי הבטיחות בדרכים שכוללים, בטיחות, מגבים, בלמים, מערכת היגוי.

<מתי סופר: מתבצעת אכיפה בשטח.

<מתי סופר: יש את כל ההתכוננות לקראת.

<מתי סופר: כמובן שהמאמץ העיקרי הוא בעת קרות האירוע והוא בידוד הצירים.

<מתי סופר: הדבר הכי קריטי היא ההחלטה מתי לסגור את הצירים.

<מתי סופר: לדעתי זה משהו שהוא מאוד מאוד חשוב, לא לחכות לרגע שהשלגים יערמו וההצפות תעלנה, לקרוא נכון את המפה ולחסום את הצירים עוד לפני.

<מתי סופר: כל זאת על מנת שנוכל למנוע מכלי רכב להגיע, להיעזב מחוסר יכולת להתקדם ולהינטש על הצירים שהם צירים הכרחיים.

<מתי סופר: כאן הסוד.

<מתי סופר: זה דבר שאנחנו שמים עליו את תשומת הלב והוא עומד מאוד לנגד עינינו בעת הכנת התכנית המבצעית.

<מתי סופר: מתן סיוע לכל הכוחות, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל רשויות הדרכים, "נתיבי ישראל", "כביש 6", נ"תיני איילון".

<מתי סופר: הזכירו כאן את "פקודת גשר" - הצפת נחל איילון, גשמים רבים והצפה של הכבישים.

<מתי סופר: לכל הדברים האלה יש לנו פקודות ופק"לים ייעודיים.

<מתי סופר: בשבוע הבא יש לנו תרגיל עם "נתיבי ישראל" אנחנו מקבלים מהם את הכלים, את האמצעים וביחד אתם אנחנו נערכים.

<מתי סופר: דבר חשוב שהמשטרה נעזרת בו הוא נושא של הדוברות לאזרחים.

<מתי סופר: דוברות משטרת ישראל היא דוברות אגף התנועה שמדווחת מאיפה כן להגיע ולאיפה לא להגיע, מהן הדרכים החלופיות.

<מתי סופר: אפשר למנוע הרבה הגעה ולפעמים גם סקרנות וגם מניעת רכבים מהגעה לנקודות הסכנה.

עדי קול: אני מבקשת לנצל את ההזדמנות הזאת, בכל זאת אנחנו נמצאים כאן בכנסת, אני לא יודעת אם אתם חושבים על צדדים שאנחנו יכולים לעזור, תיקוני חקיקה אולי שצריך או דברים אחרים.

עדי קול: בכל מה שאתם יכולים להיעזר בנו, זו ההזדמנות שלכם לבוא ולבקש.

<עמוס לוטן: שיעשו קו 911.

<עמוס לוטן: בארה"ב, כל הטלפונים מגיעים למקום אחד ומשם מחלקים, כאן יש 106, 100, 101 ו- 102 ומגיעות קריאות כפולות ועד שמגיעים ללקוח לפעמים לוקח זמן כי לא יודעים מה טופל ומה לא.

<עמוס לוטן: זה משהו שצריך לטפל ברמה הלאומית.

<עמוס לוטן: המל"ל מטפלת בזה, כולם יודעים, אבל עדיין אין פתרון.

<חן פיליפוביץ: לגבי הכרזת מצב חירום במקרה קיצון.

<חן פיליפוביץ: כל גורמי המשטרה והצבא שהיו בלשכתי אחרי ארבע ימים אמרו 'שמע, זה באמת מצב".

<חן פיליפוביץ: כולם מדווחים, אבל זה לא הגיע לידי ביצוע.

<חן פיליפוביץ: אחר כך כשהיינו בוועדת הכספים גם חברת הכנסת מירי רגב שפעלה בצורה מדהימה בדרישה שלנו אמרה 'איך לא הכרזתם מצב חירום?'.

<חן פיליפוביץ: אם אתם יכולים כמחוקק לעזור לנו, כי ההנחתות שאתם מפילים עלינו, במרכאות, אותן אנחנו מבצעים.

<חן פיליפוביץ: אני רואה שבעניין הזה אני לא מקבל, אגב אני פועל לבד, את זה אמרתי בתחילת דבריי.

<חן פיליפוביץ: נושא העלויות למועצות קטנות.

<חן פיליפוביץ: משהו הזכיר את הטרקטורים, אני עושה את זה כי זאת האחריות שלי.

<חן פיליפוביץ: כל יום טרקטורים כאלה עולים לי 200 אלף שקלים.

<חן פיליפוביץ: מועצה עם סדר גודל של 36 מיליון בתקציב לא יכולה לעמוד במשהו יומיומי כזה.

<חן פיליפוביץ: אני מציף את זה ואני גם לא מתבייש, אני לא איזה בן חורג.

<חן פיליפוביץ: אני מועצה קטנה מאוד מאוד איכותית שעובדת יפה, היא לא צריכה להיענש על כך שאין לי תמיכה.

<חן פיליפוביץ: את זה אני מבקש.

<חן פיליפוביץ: ברמת המחוקק שיהיה מנגנון סדור.

<חן פיליפוביץ: אני קצת אגלוש, בגלל שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה קבעה, שאני אשכול 9 אז לשלג אני מקבל פחות כסף.

<חן פיליפוביץ: אגב, מה שלא קרה עם ידידי בצפת.

<חן פיליפוביץ: ראש המועצה אומר 'בוא נא, נתנו לכם משחק לא נעים'.

<חן פיליפוביץ: את זה אני מבקש וכן להציף את זה פה.

<חן פיליפוביץ: שוב, המועצות דואגות כמו שאמר פנחס, אני זוכר אותך ממקומות אחרים שנפגשנו, אנחנו ערוכים, נוהל שלג קיים, המתנדבים נמצאים, הכול טוב ויפה.

<חן פיליפוביץ: באמת תפקדנו ונתפקד ואני מקווה שנעשה את זה כמו שצריך.

<חן פיליפוביץ: אני רק מבקש עזרה ברמה הארצית שכאשר ראש מועצה מתקשר לגורמי הביטחון, אגב, משטרת מבשרת במקרה שלי פעלה בצורה מדהימה.

<חן פיליפוביץ: הם פינו 2,700 אזרחים לבנייני האומה, אם אני זוכר נכון את המספר.

<חן פיליפוביץ: זה היה משהו לא נורמאלי.

<חן פיליפוביץ: אבל גם בסופו של יום שהיה לי מקרה של יולדת, בסוף היא ילדה באמבולנס ליד אבו גוש, אז מי בא לעזרנו, המשטרה.

<חן פיליפוביץ: זה בכלל לא הם, הצבא צריך לבוא.

<חן פיליפוביץ: תעזרו לי לעזור לכולם.

<חן פיליפוביץ: תודה.

עדי קול: אני מודה לכם מאוד.

עדי קול: אני מקווה שלא תזדקקו עוד.

עדי קול: שיהיה מי שיושיט יד לעזרה.

עדי קול: אני מעריכה את המהלכים שאתם עושים.

עדי קול: אנחנו נפעל להמשיך להיות לתועלת.

עדי קול: הישיבה נעולה.