ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 110, 2014-11-11 13:30

יואל רזבוזוב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, בנושא:

יואל רזבוזוב: חשש לפגיעה בתכנית הלאומית למניעת אובדנות בשל הקיצוץ הצפוי בתקציב שאושר בהתייחס לעולים חדשים.

יואל רזבוזוב: לפני שאני מתחיל בנושא, אני מבקש לברך את חבר הכנסת לאון ליטינצקי, חבר ועדה חדש ולרוברט אילטוב, שיהיה בהצלחה.

יואל רזבוזוב: תבוא, יש לנו דיונים רבים.

יואל רזבוזוב: בקדנציה הקודמת הוא היה חבר וועדה, "תושב חוזר" במונחים שלנו.

יואל רזבוזוב: בישיבה הקודמת שלנו, שמענו ששיעור האובדנות גבוה יותר בקרב העולים החדשים בשל משבר קליטה, הרבה לחצים.

יואל רזבוזוב: אני כאחד שחווה עלייה אני יודע על מה מדובר.

יואל רזבוזוב: כמובן שכל אחד מתמודד בדרכו, אבל לצערנו יש כאלה שנשברים.

יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים שישנה גם תכנית לאומית של משרד הבריאות אותה יציגו לנו בהמשך.

יואל רזבוזוב: אני מבקש לתת את רשות הדיבור לחבר הכנסת אברהם מיכאלי, חבר ועדה וגם יושב ראש השדולה בנושא הזה.

יואל רזבוזוב: הוא מאוד מגויס לנושא הזה וגם מכיר אותו מקרוב.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

אברהם מיכאלי: תודה אדוני היושב ראש, גם לכך שהוועדה מקדישה את הדיון ביום הבינלאומי למניעת אובדנות וטיפול במשפחות שלצערנו יקיריהן התאבדו.

אברהם מיכאלי: יום המודעות הזה, חשוב מאוד לוועדת העלייה והקליטה שלנו.

אברהם מיכאלי: לצערנו, הנתונים כפי שאמרת הם נתונים מאוד לא פשוטים ביחס לעולים ממדינות שונות.

אברהם מיכאלי: בוועדה אנחנו תמיד משתדלים לא לייצר סטיגמות למי שהוא שכביכול ממגזר כזה או אחר, אבל כשישנה בעיה עלינו להתמודד אתה וחלילה לא לטמון ראש באדמה.

אברהם מיכאלי: ביום החשוב הזה, חשוב לנו במיוחד להוקיר ולהעריך את אלה שכבר בשנה האחרונה עוסקים בנושא הזה.

אברהם מיכאלי: הזכרת את התכנית הלאומית למניעת אובדנות בראשות שרת הבריאות ובראשות עוד חמישה משרדי ממשלה.

אברהם מיכאלי: בשנה האחרונה מאז החלטת הממשלה מתחילת שנת 2013 הם פעילים כבר בשטח.

אברהם מיכאלי: תכנית הפיילוט שהוזכרה בדיונים הקודמים הייתה כבר לפני כן, אבל אז זה היה במסגרת תכנית מצומצמת.

אברהם מיכאלי: כעת התכנית פועלת בצורה רחבה יותר.

אברהם מיכאלי: למען הפרוטוקול, שנזכור, שלצערנו אנחנו עוסקים במספר מאוד גדול של בני אדם.

אברהם מיכאלי: על פי הנתונים שידועים לנו כ- 500 בני אדם מתאבדים מדי שנה ויש כ-5,000 ניסיונות.

אברהם מיכאלי: אלו מספרים עצומים.

אברהם מיכאלי: אנחנו לא יכולים להתעלם מהסוגיה הזאת.

אברהם מיכאלי: לצערנו במשך שנים המערכת הממוסדת טיפלה בנושא בצורה מאוד שקטה, לא רוצים לדבר על הנושא, לא רוצים להרחיב דיבור על כך שמא הדבר גורם כביכול לעידוד וכדומה וכדומה.

אברהם מיכאלי: סטיגמות שאני לא רוצה לחזור עליהן כי אנשי המקצוע החשובים שיושבים כאן היום הם אלה שיודעים, הם גם כתבו על כך וכבר מדברים בקול רם שאת האובדנות אפשר למנוע, את האובדנות אפשר לצמצם.

אברהם מיכאלי: לצערנו יש כאלה שלא יכלו לעמוד בזה והם כבר לא אתנו.

אברהם מיכאלי: 'לא אתנו' זה הדבר הכי קשה.

אברהם מיכאלי: המשפחות שנותרו מתמודדות עם האובדן הגדול , הן מתקשות.

אברהם מיכאלי: צריך לעזור להן ולטפל בהן כדי שתוכלנה ככל האפשר להתגבר על האובדן הגדול.

אברהם מיכאלי: חשוב שהפרויקטים הלאומיים, אותם אנחנו רואים כבר כשנה אותם בשטח, עושים התקדמות מסוימת.

אברהם מיכאלי: אנחנו היינו רוצים שהקצב יהיה יותר מהיר כדי שנמנע התאבדויות.

אברהם מיכאלי: בינתיים הוקצב תקציב ממשלתי לתכנית בראשות שרת הבריאות, תודה לאוצר על כך.

אברהם מיכאלי: שש-שבע שנים נלחמתי כיושב ראש השדולה לתקצב את הפעילות הזאת ולצערנו בכל פעם דחו ודחו.

אברהם מיכאלי: לפני כמה שנים התחילו, לפני שהפרויקט הלאומי הוכר, קיבלנו תקצוב כזה או אחר.

אברהם מיכאלי: הפעם יאמר לזכותה של שרת הבריאות, היא עמדה לידי ונלחמה כדי לקבל את התקציב לפעילות תלת-שנתית.

אברהם מיכאלי: אני מוקיר ומעריך אותה על כך.

אברהם מיכאלי: אני מקווה שבגזרות הכלכליות שדרכן חותכים לרוחב, שהתכנית הזאת לא תקוצץ.

אברהם מיכאלי: אנחנו אומרים את זה בקול רם כדי שהשרים שלהם מגיעים כל השבחים גם יעמדו על הרגליים האחוריות כי אסור לקצץ בתכנית הזאת.

אברהם מיכאלי: אני מקווה ומאמין שאחרי שלוש שנים כשהתכנית הזאת תוטמע בציבור היא תמשיך לעבוד ואפילו בתקציבים גדולים יותר.

אברהם מיכאלי: ככל שאתה מתרחב לישובים נוספים צריך תקציב גדול יותר.

אברהם מיכאלי: אין ספק שבשנתיים שנותרו, שנה כמעט חלפה, יש הרבה מאוד יעדים שאנשי המקצוע ומשרדים השונים שנמצאים יסבירו שצריך להספיק ובכדי שהתקציב הזה ימוצה עד תומו והפעילות שצריכה להיעשות תעשה.

אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, יש דברים שאני חייב לומר גם בוועדה הזאת ואני אומר אותם היום גם במליאה, יש כמה מעצורים בירוקרטיים שעדיין מונעים לתת לאנשים רבים להשתלב בתכנית הזאת.

אברהם מיכאלי: ביניהם עמותות שעד היום פועלות ועושות במשך שנים עבודת קודש, הן מתוכננות להיכנס לפרויקטים האלה.

אברהם מיכאלי: היום המכרזים השונים שיצאו ושיצאו לשטח הם עדיין איטיים.

אברהם מיכאלי: אני לא יודע מתי יסתיימו כל המכרזים האלה, שנתיים-שלוש תחלופנה והמכרזים האלה עדיין לא הסתיימו.

אברהם מיכאלי: אני הזכרתי היום בוועדת העבודה והרווחה שגם המשפטנים שבחבורה צריכים להבין שצריך לאתר פתרונות יצירתיים כפי שהשרים רוצים.

אברהם מיכאלי: גם שר הרווחה וגם שרת הבריאות רוצים פתרונות יצירתיים כדי שאותם גופים מקצועיים שעובדים בשטח שנים על שנים יוכלו להשתלב בתכנית.

אברהם מיכאלי: כשאתה מוציא מכרז עם נתונים טכניים, למכרזים כאלה יכולים לגשת מאה איש שאין להם מושג במה עוסקים.

אברהם מיכאלי: אני מזכיר כאן במיוחד שתי עמותות שאני מכיר אותן שנים שעוסקות בנושא, עמותת "בשביל החיים" – המתנדבים שלה עוסקים כבר שנים בשטח, אנשים שהתמקצעו בתחום זה.

אברהם מיכאלי: צריך לעזור שהמחסום הבירוקרטי הזה יוסר כמה שיותר מהר.

אברהם מיכאלי: בשבוע שעבר דנו בעמותת "ער"ן", הבנתי שיש כבר פתרונות, אבל הפתרונות האלה נתקלים במחסומים בירוקרטיים.

אברהם מיכאלי: צריך לפתור את זה.

אברהם מיכאלי: שר הרווחה אמר לי חד-משמעית שהדבר הזה ייפתר.

אברהם מיכאלי: אם יש עדין נושא לא ברור צריך לדבר שוב עם שרת הבריאות כדי שנפתור את הסוגיה הזאת.

אברהם מיכאלי: כשנציין בעוד שנה את היום הבינלאומי הזה נוכל לומר שהתקדמנו בצעדים מאוד גדולים.

אברהם מיכאלי: אני מקווה שכל יום שעובר נמנע מעוד אחד ועוד אחד חלילה שהגיע לאותה מסקנה נוראית של התאבדות.

אברהם מיכאלי: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת מיכאלי.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרת, אם יש מכשולים בירוקרטיים הם אפילו לא עניין תקציבי.

יואל רזבוזוב: אנחנו באמת חייבים לפתור ולעזור לפתור.

יואל רזבוזוב: כעת ניתן את רשות הדיבור לנציג משרד הבריאות, דוקטור בועז לב, משנה למנכ"ל משרד הבריאות.

יואל רזבוזוב: לפני שניתן לך להתייחס אציין, הייתי בהצגה שקשורה לנושא שיזמו בני נוער.

יואל רזבוזוב: הצגה על אלימות בפייסבוק, בסוף הילדה התאבדה, זה לא קשור לעולים זה יכול לקרות לכולם.

יואל רזבוזוב: בהצגה הזאת ישבתי, אני חושב שאם לא היו לי ילדים לא הייתי מסוגל, זו הצגה מאוד קשה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שצריך לבדוק איך משלבים אותה כך שגם ההורים ישימו לב וישמרו על הילדים שלהם דווקא בכל מה שקורה לרשתות.

יואל רזבוזוב: הילדים בשנייה יכולים ללכת לאיבוד, למשל ילד עם קצת עם חוסר ביטחון שפתאום יש עליו מתקפה של כל הכיתה ובית הספר.

יואל רזבוזוב: ההצגה הייתה מאוד מצמררת.

יואל רזבוזוב: אני כן הייתי מציע שתראו אותה, אני אנסה לבדוק איך אתם משלבים.

יואל רזבוזוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת חיליק בר.

יואל רזבוזוב: בברכה.

<בועז לב: אני תכף אעביר את רשות הדיבור לגברת שושי הרץ, שהיא מנהלת היחידה.

<בועז לב: אני מבקש לומר שיש כאן שיתוף פעולה והובלה של מספר גורמים.

<בועז לב: בראש ובראשונה, חבר הכנסת מיכאלי שמלווה את הפעילות הזאת, מוביל אותה ומדרבן אותה, את שרת הבריאות הגברת יעל גרמן עם חבריה השרים.

<בועז לב: היא באמת הביאה את הנושא למרכז הבמה, השיגה גם תקציבים והיא גם מניעה את התהליך הזה.

<בועז לב: כפי שחבר הכנסת מיכאלי ציין, עמותות שבעצם היוו לא רק גורם מדברן אלא מוביל גם מקצועית וגם חברתית, גם וכל המשרדים הנוספים שבעצם חברו יחד לפעילות שלקחה את הנושא הזה ומביאים אותו לאט מדי, אני חושב לאט מדי, למרכז הבמה.

<בועז לב: אני בהחלט חושב שזה מתקדם.

<בועז לב: במשרד הבריאות יש יחידה שעוסקת בזה, יש וועדת היגוי בין-משרדית ויש יחידות משרדיות שעוסקות בזה.

<בועז לב: כלומר, יותר ויותר גורמים נכנסים לתוך התמונה הזאת.

<בועז לב: יש קשיים בירוקרטיים, זאת אומרת שזה לא פוסח גם עלינו.

<בועז לב: אין ספק, כפי שציינת, הנושא המגזרי והתרבותי של אוכלוסיות חלשות הוא מאוד מאוד מרכזי.

<בועז לב: הנושא הזה מקבל ביטוי בתכנית הזאת בין אם זה הצגה באמהרית לגבי אובדנות ובין אם זה פנייה לבתי הספר.

<בועז לב: הרב-תרבותיות היא מאוד מאוד מרכזית בסוגיה הזאת.

<בועז לב: המודעות והפתיחה של הנושא הזה, שידברו ויאמרו את המילים האלה כדי שהנושא הזה יעלה על השולחן ויהיה אפשר לאתר.

<בועז לב: ברשותך, אני אבקש כעת ממנהלת היחידה שתציג בפניכם את התכנית.

<שושי הרץ: שלום רב, אני מנהלת את היחידה לאובדנות במשרד הבריאות.

<שושי הרץ: ציינו כאן גם רקע וגם קצת על התכנית.

<שושי הרץ: בקצרה אוסיף מספר דברים ואגיד מהי התכנית כדי שנוכל בוועדה התמקד בנושא של העולים.

<שושי הרץ: דיברו על מספר מתאבדים, על ניסיונות התאבדות.

<שושי הרץ: אלו מספרים אסטרונומיים של למעלה מ- 6,000 שמבצעים ניסיון התאבדות בארץ.

<שושי הרץ: אנחנו בכלל מדברים על תת-דיווח, ידוע על כ-30%.

<שושי הרץ: מעבר לשכול ולצער ולכל השאר יש כאן גם רכיב בושה והסתרה, בקיצור לא מדברים על זה.

<שושי הרץ: בנוסף לעולים, יש קבוצות סיכון נוספות.

<שושי הרץ: בבוקר היה לנו דיון בוועדת החינוך, הרווחה העבודה והבריאות.

<שושי הרץ: מערכת החינוך עוסקת יחד אתנו בנושא יחד עם המשרדים האחרים.

<שושי הרץ: בשנים האחרונות אנחנו רואים בעולם מדינות שהתחילו לפעול בנושא של מניעה.

<שושי הרץ: הוכח שמדינות בהן התחילו לטפל באופן ממשלתי בנושא שיעור ההתאבדויות הצטמצם.

<שושי הרץ: אוסיף דברים שבעצם ידועים פה וזה לשכנע את המשוכנעים.

<שושי הרץ: אנחנו לא באים לשכנע כי אני לא חושבת שיש מישהו שחולק בעניין הזה.

<שושי הרץ: צריך לדעת שבנוסף לכל הצער, כדי לשבר את האוזן בנושא של עליות, כשאנשים שמתאבדים ישנן עלויות למדינה, עלויות ישירות ועלויות עקיפות.

<שושי הרץ: חוץ מכל אותו צער וסבל שאנחנו מדברים עליהם אנחנו מדברים על עלויות ישירות בשווי של כ-100 מיליון שקל בשנה ועליות עקיפות בשווי של 2.5 מיליארד שקל בשנה שהמדינה משלמת עבור הנושא הכאוב הזה.

<שושי הרץ: דובר כאן על החלטת הממשלה שהתקבלה סוף סוף בדצמבר 2013.

<שושי הרץ: מניעת התאבדות הוכרזה כאינטרס לאומי דרך משרד הבריאות בהובלה של כל אותם שהוזכרו כאן, לכן אני לא רוצה להתעכב.

<שושי הרץ: הם באמת ראויים לציון.

<שושי הרץ: הוחלט להפעיל תכנית לאומית במטרה לצמצם את מקרי ההתאבדות וניסיונות ההתאבדות ולסייע לכל בני המשפחות בכל המגזרים שיקיריהן התאבדו.

<שושי הרץ: לתת סיוע מותאם תרבותית, גם מתואם גילאית וכדומה.

<שושי הרץ: אנחנו מדברים על הטמעה של שלוש שנים כדי לקצר את המועדים, זה אתגר מאוד מאוד גדול עבורנו ואנחנו בתקווה שנצליח לעשות את זה.

<שושי הרץ: אנחנו מדברים על הטמעת תכנית בכל הארץ.

<שושי הרץ: דיבר חבר הכנסת מיכאלי על הצורך לזרז את העניינים, מה עוד שכל מי שיושב כאן מרגיש שכל רגע שאנחנו לא עושים מספיק, לא עושים מספיק הכוונה היא להוסיף עוד כמה שעות ליממה כדי לעשות בעניין הזה, בכל רגע עלול בנאדם או שמתאבדים אנשים, זה עניין של חיים ומוות.

<שושי הרץ: כולנו חיים את זה.

<שושי הרץ: הממשלה תקצבה לצורך זה רק 55 מיליון שקלים, תקצוב הדרגתי של שלוש שנים.

<שושי הרץ: מכאן אני רוצה להגיע מהי התכנית, מה עושה התכנית ממש בקצרה.

<שושי הרץ: ישנן שבע אסטרטגיות למניעת אובדנות.

<שושי הרץ: כל האסטרטגיות חשובות, אבל אולי נדבר על הכשרת "שומרי סף" שדיברו עליה הרבה גם היום בוועדות.

<שושי הרץ: אולי גם הגברת שרה כהן ממשרד הקליטה תדבר מה עושים בעניין הזה לעולים.

<שושי הרץ: אנחנו מדברים על טיפול מותאם, זמינות טיפול ושמירה על רצף טיפולי.

<שושי הרץ: אנחנו מדברים על קווים חמים.

<שושי הרץ: דבר שהוא מאוד חשוב, דיברנו על טיפול במשפחות שיקיריהן התאבדו.

<שושי הרץ: יש קידום חקיקה.

<שושי הרץ: כל אסטרטגיה כאן חשובה, אנחנו נתמקד ואני לא יודעת כמה נצליח לעשות את הכול, אבל יש דברים שהם כבר במהלך של עבודה.

<שושי הרץ: למשל, קידום החקיקה בנושא של הקטנת נגישות לאמצעים קטלניים.

<שושי הרץ: בוועדה הקודמת שמענו גם על מחקרים שהוכחו שזו אחת מהאסטרטגיות שמצמצמת את שיעורי ההתאבדות בצורה מאוד משמעותית, הקטנת נגישות לכלי נשק, אנחנו מדברים על הגבלת מכירה של "פרמצטמול".

<שושי הרץ: משרד הבריאות כבר יצא בהנחיות ומגביל את המכירה של הדברים הללו.

יואל רזבוזוב: זה אפשרי?

<שושי הרץ: בהחלט.

<שושי הרץ: לא למכור חפיסות של 50 כדורים.

<שושי הרץ: יש חקיקה - - -

יואל רזבוזוב: אפשר לעקוב.

יואל רזבוזוב: אפשר אבל גם לקנות בחפיסות קטנות ולהגיע לזה.

יואל רזבוזוב: יחסית זה פשוט כי גם כלי נשק - - -

<בועז לב: אבל זה פונקציונאלי וזה נכון לעשות את זה.

<בועז לב: בארצות שונות הראו שזה מגביל ומקטין את שיעורי ההתאבדות.

יואל רזבוזוב: למי שיש כוונה בבת אחת הוא לא יוכל - -

<בועז לב: הוא לא יקנה - - -

<שושי הרץ: אמרו חוקרים למשל, אם המוכרים את התרופות באריזות שצריך להוציא את הכדור אחד אחד, יש פעמים שלאדם שיש לו מחשבות אובדניות, בזמן של הוצאת הכדור שלוקחת לו זמן, פתאום הוא חושב עוד קצת, חשיבה ברזולוציות מאוד גבוהות.

<שושי הרץ: ישנה וועדת שרים מצומצמת שבראשה עומדת השרה.

<שושי הרץ: ישנה וועדת היגוי בין-משרדית בראשותו של דוקטור בועז לב.

<שושי הרץ: מועצה לאומית מקצועית, מועצה מקצועית מייעצת.

<שושי הרץ: אנחנו ביחידה הזרוע הביצועית של כל הנושא הזה ושל הפעלת התכנית הלאומית.

<שושי הרץ: במהלך 2014 אנחנו נכנסנו ל-9 רשויות באזור השפלה.

<שושי הרץ: התמזל מזלנו הרע שהמבצע בקיץ האט את קצב התכנית ולמרות זאת ניסינו לדחוף בכל הדרכים.

<שושי הרץ: נערכו - - -

יואל רזבוזוב: יש לכם רשויות שיותר מסומנות אצלכם על המפה?

<שושי הרץ: האמת שהרשויות האלה נכנסו עוד לפני שאני נכנסתי לתפקיד, עוד לפני שקמה היחידה, עוד כשהיה גורם חוץ שתפעל את זה.

<שושי הרץ: סביב למכרז בריאות הנפש כן שותפים מרכז לבריאות הנפש בבאר יעקב כי הרשויות צריכות עורף של בריאות נפש כדי לעסוק בנושא הזה.

<שושי הרץ: היו גם רשויות מעורבות יהודים וערבים, גם ניסו לקחת רשויות שיש בהן מגוון של אנשים, עולים גם מאתיופיה גם מרוסיה ואוכלוסייה מגוונת עד כמה שניתן.

<שושי הרץ: גם עכשיו בכניסה לישובים חדשים אנחנו חושבים על הרכבי האוכלוסייה.

<שושי הרץ: כבר עכשיו לקראת סוף שנה אנחנו מתחילים מהלכים בצפון, ישובים עם עולים, ערבים, חרדים וזאת כדי לענות למגזרים השונים.

<שושי הרץ: אני מקצרת כי אני רוצה שנספיק להגיע לנושא של העולים.

<שושי הרץ: כמובן שאנחנו בונים תכנית עבודה מפורטת שהיא on going וגם התחילו כבר בטיפול בקבוצות לבני משפחות שיקיריהן התאבדו.

<שושי הרץ: אנחנו יוצאים במכרזים ודיברו על העיכובים, אבל צריך להגיד שדברים מתקדמים.

<שושי הרץ: בכל זאת אנחנו מדברים על מדינה שמובילה מהלכים.

<שושי הרץ: אנחנו מדינה, מה לעשות, יש תהליכים.

<שושי הרץ: אני מוכרחה להגיד שבנושא של מניעת אובדנות, זאת לא השנה הראשונה שאני עובדת במדינה בתפקידים אחרים, כל הגורמים השותפים עושים מאמצים מאוד גדולים כדי לקדם את הדברים בצורה פלאית אפילו הייתי אומרת.

<שושי הרץ: כן, אני יודעת מה זה להוציא מכרזים במדינה, זה לא דבר שהוא מהיום למחר ובכל זאת דברים נעשים.

<שושי הרץ: גם המכרזים לכוח אדם ביחידה עדיין הם לא מאוישים, אני מקווה שעד תחילת 2015 יהיו אנשים נוספים ביחידה חוץ ממני.

<שושי הרץ: גם המכרזים לקווים חמים, למחקר מלווה יוצאים ממש בחודש הזה.

<שושי הרץ: יש עבודה מאוד אינטנסיבית במשרד.

יואל רזבוזוב: חשובים לנו תקנים ייעודיים לעולים בשפות השונות, הנגשה תרבותית.

<שושי הרץ: זה מובנה בתוך התכנית ואולי שרה קצת תדבר על ההנגשה התרבותית בכלל בתכנית.

<שושי הרץ: מערך מחשוב מאוד מפותח.

<שושי הרץ: גם על זה לא נרחיב כאן.

<שושי הרץ: על קידום חקיקה דובר קודם.

<שושי הרץ: אולי שיתופי פעולה, אני חושבת שאולי איבדנו כמה אנשים בדרך, אבל היו עוד בבוקר.

<שושי הרץ: באמת צריך לציין את שיתוף הפעולה בין המשרדים, זה לא מובן מאליו.

<שושי הרץ: תכנית לאומית שבה כל משרד שותף הוא בשיתוף פעולה מלא, מרגיש חלק מהתכנית.

<שושי הרץ: זו ל סיסמה בלבד "יושבים סביב שולחן עגול", באמת נציג של כל משרד הוא חלק מהתכנית הלאומית.

<שושי הרץ: נציגי משרד החינוך משפ"י, גם הפסיכולוגים, גם היועצים, אני לפחות כמנהלת היחידה מרגישה שהם חלק אינטגרלי בתכנית.

<שושי הרץ: כנ"ל נציג משרד הרווחה ושלא לדבר על משרד הקליטה, כולם שותפים פעילים וגם משרדים אחרים שלא הזכרתי כאן, אזרחים וותיקים, משטרה.

<שושי הרץ: בבוקר היה לנו את מפקד משא ומתן של המשטרה, כולם שותפים פעילים.

<שושי הרץ: ברשותכם, אני חושבת שנעבור לשרה כהן.

<שרה כהן: אני מנהלת שירות הרווחה במשרד העלייה והקליטה.

<שרה כהן: לאורך תקופה ממושכת המשרד שותף לתכנית, עוד מהשלב שהיו וועדות שאפילו לא הגיעו לכלל תכנית לאומית.

<שרה כהן: מאותו שלב שהתכנית פרצה לדרך, מתוך שירות הרווחה של משרד העלייה שני נציגים נוספים, עובדים סוציאליים נוטלים חלק באופן שוטף בכל הוועדות ובכל התהליכים שהתרחשו.

<שרה כהן: חשוב לי להגיד, עם הפיילוט של התכנית המשרד הזמין שני מחקרים.

<שרה כהן: האחד שנתן את האפיונים ואת תמונת המצב של אוכלוסיית יוצאי חבר המדינות.

<שרה כהן: את המחקר הזה ערכה עבורנו פרופסור יוליה מירסקי.

<שרה כהן: מחקר נוסף נערך לגבי המאפיינים והמלצות בקרב אוכלוסיית יוצאי אתיופיה.

<שרה כהן: את המחקר הזה ערכו עבורנו דוקטור רפי יונגמן ופרופסור משה שוקד ממכללת רופין.

<שרה כהן: לדעתי שני המחקרים האלה היוו בעצם את הבסיס ואת התשתית האמפירית לפיתוח אחר של הפיילוט בדגש על אוכלוסיית העולים.

<שרה כהן: בעצם נשענו על המלצות המחקרים וכל תהליכי ההכשרה שנעשו גם לגבי הצוותים בפיילוט בעצם התבססו על המאפיינים ומה שעלה מתוך המחקרים.

<שרה כהן: במהלך הפיילוט, נבנתה גם תפיסת עבודה עבור אוכלוסיית יוצאי חבר המדינות וגם עבור אוכלוסיית יוצאי אתיופיה.

<שרה כהן: לא נאמר קודם, שליש מהמתאבדים הם עולים.

<שרה כהן: המאסה הקריטית היא של אוכלוסיית יוצאי חבר המדינות ויוצאי אתיופיה, כרבע.

<שרה כהן: השיעור לאוכלוסייה הוא גבוה במידה ניכרת בקרב יוצאי אתיופיה שהיום זו אוכלוסייה שנמצאת בסיכון הגבוה ביותר ביחס למספר ושיעורה באוכלוסייה.

<שרה כהן: כחלק מהחבירה שלנו לתכנית הלאומית בתחום הפיילוט המשרד עשה כמה מהלכים.

<שרה כהן: אני מבקשת לציין שבינתיים אנחנו נשענים על התקציבים שמהמשרד מקצה.

<שרה כהן: זאת אומרת כל הפעולות שאנחנו עשינו, מרביתם, כולל גם ההזמנה של המחקרים.

<שרה כהן: אציין מספר פעולות שאנחנו עשינו.

<שרה כהן: אחת, בשנה החולפת העברנו את כל עובדי המשרד הכשרה של 'שומרי סף'.

<שרה כהן: ללא יוצא מהכלל כל העובדים שנמצאים עם העולים קיבלו שני ימי הכשרה, זה הרבה מעבר למה שניתן או מקובל במערכות אחרות.

<שרה כהן: זאת מתוך שזיהינו את הסיכון המוגבר בקרב אוכלוסיית העולים.

<שרה כהן: ההכשרה נעשתה על ידי מי שפיתחה את כול ההכשרה ל"שומרי הסף" בתכנית הלאומית בפיילוט.

<שרה כהן: אחד הדברים המאוד חשובים שעשינו, במסגרת ההכשרה, לכל אחת מלשכות המשרד הגיע ליום השני של ההכשרה צוות של בריאות הנפש כדי ליצור קשר בלתי אמצעי והכרות עם מנהל התחנה לבריאות הנפש במשרד הבריאות, הכרות עם האנשים שנמצאים שם.

<שרה כהן: מצד אחד כדי להכיר יותר את התופעה ואת המאפיינים שלה וגם לדעת ליצור במקרה הצורך תהליך יותר זמין של הפניית עולים.

אברהם מיכאלי: כל מוקדי העולים גם הם נכנסו בפנים?

<שרה כהן: אנחנו הזמנו את חלק מהמוקדים להכשרה.

<שרה כהן: אחת הנקודות שצריך לציין והיא מופיעה כרגע כחלק מתוך התכנית, אנחנו לא יכולים להכשיר את מי שאינו עובד המשרד.

<שרה כהן: לכן כחלק מהרחבה של התכנית הלאומית לאובדנות התכנית תקצה תקציבים להכשרה של כל הגורמים שיש להם נגיעה או קשר עם אוכלוסיית העולים שהם לא עובדי משרד הקליטה.

<שרה כהן: זה יופיע כחלק מתוך - - -

אברהם מיכאלי: מתי זה יקרה?

<שרה כהן: זה חלק מתוך העבודה המשותפת במסגרת התכנית העבודה של התכנית הלאומית.

<שרה כהן: מה שנעשה בתוך המשרד, בעצם כרגע הסתיים וזה חלק ממה שצריך לעשות בהבניה הסגורה אל מול התכנית הלאומית.

<שרה כהן: זה מופיע כחלק מתכנית העבודה, זה עוד לא קרה.

<שרה כהן: בהמשך עשינו, לקחנו את ההצגה "שאריות החיים 3" שפותחה במסגרת הפיילוט.

<שרה כהן: עשינו לה כבר השקה ראשונה.

<שרה כהן: הוזמנו גורמים שונים והתקשרנו גם עם המפעיל של ההצגה כדי שאנחנו נוכל לעלות את ההצגה.

<שרה כהן: ההצגה מיועדת להעלאת המודעות בקרב אוכלוסיית העולים ויוצאי אתיופיה.

<שרה כהן: אנחנו נעשה את זה עם מוקדי הקליטה שלנו.

<שרה כהן: אני מקווה שנצליח להקיף 22 ישובים.

<שרה כהן: זה נמצא כרגע בתהליך מתקדם, ראשון לציון תתחיל אוטוטו.

אברהם מיכאלי: אפשר להביא אותה לכנסת?

<שרה כהן: ההצגה מוסרטת, ההצגה כוללת 7 שחקנים.

אברהם מיכאלי: לדעתי זה ייתן להצגה חשיפה אדירה אם זה תוצג באודיטוריום של הכנסת.

אברהם מיכאלי: הוועדה תתאם את העניין.

אברהם מיכאלי: כעת נמצאים שם בשיפוצים, אבל אולי בעוד כמה חודשים.

<שרה כהן: כמו שציינתי קודם, כרגע אנחנו משתמשים בתקציבים השוטפים של המשרד.

<שרה כהן: במסגרת תקציב התכנית החומש אנחנו השקענו כרגע למעלה מיליון שקל לצורך הכנסת עובדים סוציאליים דוברי אמהרית למרכזי בריאות הנפש של משרד הבריאות.

<שרה כהן: זה אפילו לא היה משהו שהוא חלק מתוך התכנית אלא מתוך זיהוי צרכים שלנו.

<שרה כהן: אני שמחה לבשר, שכרגע מתוך ה-11 עובדים סוציאליים נקלטו כבר 7 עובדים סוציאליים בפועל.

<שרה כהן: כרגע הם נקלטו במרכזים: באר יעקב, נס ציונה, באר שבע, יפו, תל השרון, זיו ומזרעה.

<שרה כהן: לקראת גיוס: גהה, כפר שאול-איתנים, מעלה הכרמל ושער מנשה.

<שרה כהן: תיתן הכשרה לכשרות תרבותית להתמודדות עם קשיים בקרב יוצאי אתיופיה בשירותי בריאות הנפש גם מתקציב החומש.

<שרה כהן: זה יתבצע על ידי המרכז לפסיכו-טראומה הרצוג.

<שרה כהן: מה כרגע מבחינתי, מה בחינתנו אנחנו חושבים שיש צורך לקדם, דיברתי על כך גם עם שוש, נראה לי שצריך לתת דגש חוזר לנושא של אוכלוסיית יוצאי חבר המדינות.

<שרה כהן: הייתה הרבה מאוד השקעה בקרב יוצאי אתיופיה, צריך כרגע לחזור לחשיבה מחדש.

<שרה כהן: זאת אומרת, פותחו חומרים שונים, ישנם אנשי מקצוע במערכת השירות שהם דוברי השפה, אני חושבת בעיקר בגלל היקף המספרי המאוד גדול יש מקום לתת לזה חידוד נוסף.

<שרה כהן: מבחינת מה שאנחנו רואים, לדעתנו במסגרת התכנית צריך לתת גם דגש לנושא של הטיפול רגיש התרבות במשפחות עצמן.

<שרה כהן: אני מניחה שברגע שכל המהלכים שייעשו, חבירה עם העמותות הרלוונטיות וכשנעבור את המכשולים שהם המכשולים הבירוקרטים, יצטרכו לתת דגש לנושא של טיפול רגיש תרבות באמצעות שירות שיינתן גם על ידי מתנדבים דוברי שפות.

<שרה כהן: מתנדבים שילוו את המשפחות גם של יוצאי חבר המדינות וגם של יוצאי אתיופיה.

<שרה כהן: בעיקר יוצאי אתיופיה כי יש פה סגירות מאוד גדולה ואיזו קהילה שהיא מאוד עצורה ברצון שלה לשתף.

<שרה כהן: לסיום, אנחנו כרגע לקראת יציאה לקמפיין בנושא של התמודדות עם אלימות במשפחה בקרב יוצאי אתיופיה.

<שרה כהן: אנחנו בונים קמפיין שהוא לא חד-פעמי.

<שרה כהן: הדגש הוא דגש מתמשך חינוכי יחד עם לשכת הפרסום הממשלתי, הקמפיין יעלה בכל אמצעי התקשורת המועברים ליוצאי אתיופיה.

<שרה כהן: אחת התופעות שזיהו בקרב יוצאי אתיופיה היא, שהרבה פעמים הנושא של אלימות במשפחה גם מלווה בכך שהגבר נוטל את חייו.

<שרה כהן: בעקבות הקמפיין של אלימות במשפחה בכוונתנו, גם הודענו למשרד הבריאות שאנחנו רוצים יחד איתם לצאת בקמפיין המשך.

<שרה כהן: לבנות יחד עם לשכת הפרסום הממשלתי, את המסרים בנושא של התמודדות עם אובדנות.

<שרה כהן: לא באופן חד-פעמי, יותר בהבנה של הקודים והמאפיינים התרבותיים, מסרים חינוכיים.

<שרה כהן: כלומר, פתרון בעיות בשימוש בדרכי תקשורת, פתרון בעיות ולא באמצעות שימוש בכוח אלא בדרכים אחרות.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: שרה, אנחנו רואים שנעשית עבודה.

יואל רזבוזוב: בבקשה, חבר הכנסת חיליק בר.

יחיאל חיליק בר: תודה אדוני היושב ראש.

יחיאל חיליק בר: חברתי דיברה קודם על הסיפור של המכשלות הבירוקרטיות.

יחיאל חיליק בר: אני באתי לכאן לדבר על הסיפור של "ער"ן".

יחיאל חיליק בר: תראה, אנחנו במדינה הזאת כשאנחנו רוצים לבנות בית קודם כל אנחנו הולכים ובונים את הרעפים או בוחרים צבע לרעפים ורק אז מטפלים בכלל ביסודות של הבית.

יחיאל חיליק בר: כמובן שאני מברך את חבר הכנסת אברהם מיכאלי ואת האחרים על התכנית למניעת התאבדות.

יחיאל חיליק בר: זה דבר חשוב.

יחיאל חיליק בר: נמצא כאן גוף שכבר 40 שנה יש לו את הידע הכי מקצועי והכי טוב שיכול להיות בנושא אובדנות.

יחיאל חיליק בר: הוא מטפל ב-160 אלף פניות בשנה כולל 700 פניות שבהן הצילו חיים דה-פקטו, עושים את זה הלכה למעשה.

יחיאל חיליק בר: בגלל מחסום בירוקרטי "ער"ן" לא יכנסו לפרויקט הזה.

יחיאל חיליק בר: אני ומספר חברי כנסת לא קטן נאלצנו, אני אומר שלא בחדווה רבה כי זה לא צריך להיות משהו שאנחנו חייבים או צריכים לעשות, לחוקק חוק "עזרה נפשית טלפונית" כדי להגן על "ער"ן".

יחיאל חיליק בר: מה לעשות, אם ישראל רוצה בתכנית הלאומית למניעת התאבדות לדאוג שזה גם יקרה ולא רק יקרה בתיאוריה, הגוף שעושה את זה דה-פקטו כל כך טוב, כל כך הרבה שנים לא צריך להילחם כל שנה על כמה ואיזה תמיכות הוא יקבל.

יחיאל חיליק בר: אם לא יהיה לו סעד בשנה הבאה מהממשלה כדי לטפל בדברים האלה, מאות אלפי טלפונים לא נענים פשוט כי אין כוח אדם.

יחיאל חיליק בר: אגב, רובו בנוי על מתנדבים שזה בכלל מדהים.

יחיאל חיליק בר: יש חוסר תקציב.

יחיאל חיליק בר: מעבר להצעת החוק שאנחנו מקדמים יחד אני הגשתי שאילתה לשר הרווחה מאיר כהן שהלב שלו באמת במקום הנכון, באמת הוא מבין את האיוולת הבירוקרטית שמתרחשת כאן.

יחיאל חיליק בר: שרת הבריאות שנמצאת במפלגה שלך גם היא מבינה את המצוקה הזאת.

יחיאל חיליק בר: העניין הוא שהם ביניהם לא מצליחים להגיע לפורמולה, לנוסחה שתעזור להסיר את המכשלות הבירוקרטיות האלה מפני "ער"ן".

יחיאל חיליק בר: אני חושב שהוועדה הזאת וכולנו כאן נקרא לשרת הבריאות להגיע להבנה עם משרד הרווחה להבניית המודל הקיים לתמיכה ב"ער"ן", להבטיח שהסיוע הזה מהמדינה יגיע כי הוא דבר חשוב.

יחיאל חיליק בר: אגב, לא מדובר כאן בעשרות מיליונים.

יחיאל חיליק בר: מדובר כאן על תקציבים לגירעון ב- 3.4%.

יחיאל חיליק בר: יש עשרות מיליארדים שנשפכים וכאן מדברים על תכנית לאומית למניעת התאבדות - המעשה הכי פשוט והכי נכון הוא לדאוג שהגוף הזה שעושה עבודה התנדבותית ימשיך לסייע.

יחיאל חיליק בר: אגב את זה המדינה צריכה לעשות.

יחיאל חיליק בר: אני כן מברך על התכנית למניעת התאבדות שאברהם מקדם, את זה המדינה צריכה לעשות, אבל כרגע את לא יודעת לעשות אותה מספיק טוב, אין לך את הגוף הכי מקצועי.

יחיאל חיליק בר: קחי את הגוף הזה, תממני אותו, תמצאי את הפתרון הבירוקרטי שיאפשר לו לקבל או תמיכות או תקציב.

יחיאל חיליק בר: אגב, להכניס את הדבר הזה לבסיס התקציב.

יחיאל חיליק בר: מניעת התאבדויות, אברהם, אנחנו חייבים לעבוד יחד אתך בשיתוף משרד הבריאות שזה יכנס לבסיס התקציב ושלא יצטרכו להאנק תחת הנטל ולבוא ולבכות לחיליק, לאברהם או ליואל על כסף שהמדינה חייבת לתת כדי לטפל בנושא הזה.

יחיאל חיליק בר: אני אשמח שהוועדה הזאת תקרא גם לשרת הבריאות וגם לשר הרווחה למצוא את הפתרון שיאפשר ל"ער"ן" להיות גוף פעיל, נורמאלי, למנוע חוסר וחששות מנפילה או קריסה משנה לשנה.

יחיאל חיליק בר: בוודאי כדי לחסום את המכשולים הבירוקרטיים האלה.

יחיאל חיליק בר: לפתור אותם על מנת שהסיפור הזה סוף סוף יוסדר אחת ולתמיד בצורה שאנחנו נהייה גאים בה.

יחיאל חיליק בר: כמובן בעזרת זאת נציל חיים, אני חושב שזו המטרה של כולם.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת חיליק בר.

יואל רזבוזוב: אנחנו נבדוק את הסוגיה לדעת מהי עמדת משרד הרווחה ומהי עמדת משרד הבריאות.

יואל רזבוזוב: נבדוק איך אנחנו יכולים לסייע.

יואל רזבוזוב: אני מכיר את דוד, "ער"ן", נפגשתי - - -

יחיאל חיליק בר: אני אשמח שהוא ידבר.

אברהם מיכאלי: לפני שהגעת, בדיוק בדברים האלה פתחתי ואמרתי, הבנתי מדוד שיש כאילו נתק כרגע, זה לא מובן, בין שני שרים - - -

יחיאל חיליק בר: זה לא יאמן, שניהם רוצים לעזור, שניהם מבינים שיש בעיה.

יואל רזבוזוב: אני אנסה לעשות את החיבור במקום שיש נתק.

יחיאל חיליק בר: נראה לי שהם יושבים באותה מפלגה.

<קריאה: זו בעיה משפטית.

אברהם מיכאלי: מאחר ואני לא לוקח לו את הקרדיט לחיבור, הקרדיט כולו יהיה שלו, אנחנו כולנו נשב יחד אצלם ונפתור את העניין, אין חכמות.

יחיאל חיליק בר: אני מבקש לומר לכם, שאני אישית גם לשרת הבריאות וגם עם שר הרווחה מאיר כהן, באמת מאיר מבין, מאיר עמד בתשובה לשאילתה וענה 'אנחנו משרד הרווחה רוצים לעזור, רוצים לעשות את הכול, לא מצליחים לתכלל'.

יחיאל חיליק בר: אגב, הוא קיווה שהמשרד שלו ייכלל את העניין.

יואל רזבוזוב: אם הבעיה היא משפטית, משפטנים הרי פועלים על פי חוק, אולי כמו שאמרת אנחנו צריכים לשנות את החוק.

אברהם מיכאלי: לשכת עורכי דין מוציאים עורכי דין, אין להם מה לעשות עם עורכי הדין, מה לעשות.

יואל רזבוזוב: אנחנו נרשום לדבוק את הסוגיה הזאת.

יחיאל חיליק בר: אני אשמח שאתה תהייה מגויס לנושא הזה.

יחיאל חיליק בר: שניהם מהפלגה שלך.

יחיאל חיליק בר: לדעתי אם אתה נמצא בראש הפירמידה יחד עם שר הרווחה ויחד עם שרת הבריאות, תחליטו לתכלל את זה נכון, אתה תראה שאפילו המשפטנים ימצאו את הדרך.

יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן את רשות הדיבור למר דוד קורן מנכ"ל "ער"ן".

<דוד קורן: תודה.

<דוד קורן: אני חייב לומר שארבעת חברי הכנסת שנמצאים כאן בהחלט תומכים בנו.

<דוד קורן: שם בחוץ יש בהחלט הרבה חברי כנסת.

<דוד קורן: ג'ומס, אורן כהן הוא בהחלט אחד הידידים.

<דוד קורן: אמר לי באחת מהיציאות מהדיונים כאן הוא אמר לי, 'הבעיה היא שאף אחד לא נגדנו', אין עם מי להילחם כי כולם בעדנו.

<דוד קורן: במשך כמה שבועות, אנחנו מנסים שראש העיר לשעבר של דימונה ייפגש עם ראש העיר לשעבר של הרצליה.

<דוד קורן: אנחנו לא מצליחים להפגיש אותם.

<דוד קורן: יואל, יכול להיות שאתם תצליחו.

<דוד קורן: יש מודל.

<דוד קורן: כעת אני עובר לנושא שעליו מדברים פה עכשיו, אנחנו לא יכולים לגשת למרכז שעומד לצאת.

<דוד קורן: דיברנו וברור לנו מה צריך לעשות.

<דוד קורן: החסם הוא, שאנחנו נקבל בערך 400 אלף שקל פחות מהפרויקט הזה ושנוותר על 400 אלף שקל דרך בועז.

<דוד קורן: כל מה שעשינו הוא להושיב בנאדם שיכתוב את המכרז.

<דוד קורן: אין לי את הבנאדם הזה וגם אם אושיב אותו אחר כך הכסף ירד מפה, אז מה עשינו, לא עשינו כלום.

<דוד קורן: בשנה האחרונה, הצלנו 700 איש.

<דוד קורן: כשבנאדם עומד להתאבד והוא מתקשר אלינו, הוא לא מתאבד.

<דוד קורן: נקודה.

<דוד קורן: זה לא פתרון, זה לא הפתרון היחיד, אבל זה הקו הראשון.

<דוד קורן: כשאדם כזה מגיע אלינו ואחר כך מאחורי זה יש עוד מקומות שאפשר לשלוח אותו לקבל טיפול.

<דוד קורן: לחייל, יש קו מיוחד לחיילים, קו מיוחד לזה ולזה.

<דוד קורן: שירי אולי תיתן כאן דוגמה אחת.

<דוד קורן: אני באמת באתי לכאן, אמרתי לבועז 'אני בא להשתולל על משרד הבריאות'.

<דוד קורן: שוב, אני לא כזה שמשתולל.

<דוד קורן: כל הצדדים רוצים לפתור את זה, אבל לא מסוגלים, פשוט לא מסוגלים.

<דוד קורן: יש חוות דעת של סגן היועץ המשפטי של הממשלה שנתן את הפתרון - - -

אברהם מיכאלי: המשנה, שהיה.

<דוד קורן: שנתן את הפתרון.

<דוד קורן: אם שני השרים שלכם, שלנו, ישבו ביחד, לנו ברור שהפתרון ישנו.

יחיאל חיליק בר: אתה יכול לומר באיזה תקציב שנתי עשיתם את העבודה הזאת?

<דוד קורן: התקציב עומד על כ- 10 מיליון שמתוכם אנחנו מקבלים מהמדינה 3%.

<דוד קורן: אנחנו לא מבקשים 10 מיליון.

יואל רזבוזוב: אני מכיר את זה, אני חושב שנצטרך להתכנס בפורום מסוים לחשוב - - -

יחיאל חיליק בר: ב- "יש עתיד" ולדאוג שיש עתיד ל"ער"ן".

יחיאל חיליק בר: זו המשימה שלכם לחודשים הקרובים.

<דוד קורן: אולי נשמע איזו דוגמה לאובדנות מדוקטור שירי דניאלס.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו מכירים.

יואל רזבוזוב: אנחנו באמת מאוד מאוד קצרים בזמן.

יואל רזבוזוב: יש לנו בערך כ-10 דקות ויש עוד כמה דוברים.

יואל רזבוזוב: נמשיך עם דוקטור ישראל אורון, פסיכולוג מאוניברסיטת חיפה.

<ישראל אורון: אני מאוניברסיטת חיפה, מהמרכז הבינלאומי בריאות ואתיקה.

<ישראל אורון: חשוב לעניינו, הייתי חבר בוועדת ההיגוי של הפיילוט של התכנית שיצאה לדרך בשעה טובה.

<ישראל אורון: אני מבקש לגעת בקצרה בנושא קצת שונה מהדברים שעלו עד עכשיו.

<ישראל אורון: להציע או להציג בפני הוועדה שלושה קריטריונים שעל פיהם לשפוט או לאמוד את הצלחה או אי הצלחתה של התכנית שיצאה לדרך.

<ישראל אורון: כמובן שיש לכך השלכה ברורה גם על לעולים.

<ישראל אורון: פיקוח הוועדה כאמור הוא פיקוח פרלמנטרי, פיקוח על המסגרות המקצועיות שהתכנית כוללת.

<ישראל אורון: הקריטריון הראשון, יעילותה של התכנית תבחן כמובן בהשוואה למצב האובדנות באותו נקודה גאוגרפית בה התכנית נכנסת, אבל רק לאחר שמיישמים את התכנית מספר שנים.

<ישראל אורון: כלומר, אי אפשר לבדוק את היעילות אחרי חודש-חודשיים וגם לא אחרי שנה.

<ישראל אורון: הטווח המקובל בחו"ל הוא בערך בין שלוש לחמש שנים.

<ישראל אורון: אי אפשר לומר שהיום תכנס תכנית לעיר מסוימת ובעוד חצי שנה רווח לנו.

<ישראל אורון: זה לא הולך כך.

<ישראל אורון: הדבר נחוץ מאחר וישנם שינויים שמשפיעים על שיעורי ההתאבדות, גורמים שאנחנו לא יכולים לשלוט בהם.

<ישראל אורון: קיזוז של אותם גורמים מתרחש באופן איטי במהלך של שנים.

<ישראל אורון: הקריטריון השני שעל פיו יש לשפוט את התכנית, צריך גם לשים לב מה מתרחש בסביבה שיכול להשפיע על שיעורי ההתאבדות מבלי קשר מה התכנית עושה.

<ישראל אורון: למשל, מצב כלכלי.

<ישראל אורון: המשבר הכלכלי בסוף שנות ה-20 בארה"ב הביא לגל של התאבדויות.

<ישראל אורון: אילו הייתה אז תכנית בארה"ב לצמצום שיעורי ההתאבדות היה צריך לקחת בחשבון גם את הדברים הללו.

<ישראל אורון: בארץ יש לנו כמובן את הבעיות הביטחוניות.

<ישראל אורון: אתן לכך בקצרה דוגמה.

<ישראל אורון: על פי מחקר שבדק את השפעת המלחמות בישראל החל ממלחמת העצמאות ועד למלחמת לבנון השנייה העניינים הביטחוניים בארץ - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים יותר על עולים ולכן אני חושב שזה פחות נוגע.

יואל רזבוזוב: כאמור אנחנו מדברים יותר על עולים ולכן אולי יש לך נתונים קונקרטיים ודוגמאות שיותר קשורות לעולים.

<ישראל אורון: אני מציע לקחת גם את זה בחשבון.

<ישראל אורון: אם כך אני אדלג ואתייחס לסיבות שבאופן כללי משפיעות לכאן ולכאן וצריך לקחת את זה בחשבון.

<ישראל אורון: ספציפית לגבי עולים, אני אדגים לגבי עולים מברית המועצות לשעבר שידוע שהם קבוצת סיכון מאחר והם מתאבדים פי 1.6 מהאוכלוסייה הקולטת, מהאוכלוסייה הכללית.

<ישראל אורון: הם תורמים לסך ההתאבדויות במדינה בשיעור של כ- 10% יותר ממשקלם היחסי באוכלוסייה כולה.

<ישראל אורון: בבדיקת היעילות יש לבדוק כמובן את שיעור ההתאבדות אחרי הפעלת התכנית ביחס למה שקורה באוכלוסייה הקולטת, אזרחי המדינה.

<ישראל אורון: גם להשוות אותם לשיעורי ההתאבדות ברוסיה.

<ישראל אורון: ידוע ממחקרים בעולם ששיעורי ההתאבדות בין מהגרים עולים על אלה של האוכלוסייה הקולטת והם נוטים להיות קרובים לשיעור בארץ המוצא.

<ישראל אורון: כלומר, צריך להפעיל קריטריון כפול.

<ישראל אורון: כמובן גם השפעה לאלה שחיים בארץ ולראות אם השיעור נמוך או גבוה.

<ישראל אורון: אבל אם זה נמוך יותר ממה שקורה ברוסיה, גם כאן הרווחנו.

<ישראל אורון: עקב הזמן המצומצם אעיר בכמה שניות.

<ישראל אורון: חבר הכנסת מיכאלי וגם גברת הרץ דיברו על אלפי ניסיונות התאבדות, אני לא בטוח שמעל 6,000 אבל בטוח ש-5,000 יש.

<ישראל אורון: אני מבקש לציין שעל סמך מחקר שנעה, ניתוח הקטגוריה שלצערי משרד הבריאות קורה לה 'ניסיונות התאבדות' ובלשכה המרכזית לסטטיסטיקה משתמשים ב'פגיעה עצמית מכוונת' שזו הגדרה הנכונה.

<ישראל אורון: כאחוז בלבד רוצים להתאבד.

<ישראל אורון: מעל 90% בכוונתם לפגוע בגופם כדי לצאת מהמצוקה הנפשית ולא כדי להמית את עצמם.

<ישראל אורון: צריך להעמיד דברים על דיוקם.

<ישראל אורון: תודה

יואל רזבוזוב: תודה רבה, תודה גם לנתון הזה.

יואל רזבוזוב: בבקשה חבר הכנסת לאון ליטינצקי.

לאון ליטינצקי: תודה רבה לברכות.

לאון ליטינצקי: אני מברך את שלושת חברי כנסת שיושבים פה, אני מכיר כל אחד מהם, חיליק, אברהם, יואל, גם עבדנו יחד בזמנו.

לאון ליטינצקי: אבקש לציין, שאני רק נכנס לנושאים.

לאון ליטינצקי: כשראיתי את סדר היום של הוועדה, אני יודע שהנושא הזה מאוד חשוב, במיוחד שאני בהשכלתי בא מתחום הבריאות לי הנושא מאוד חשוב.

לאון ליטינצקי: אני לא חושב שאני צריך להזכיר לכולם, אולי כן לחברי הכנסת במליאת הכנסת, שההשקעה במניעה היא הרבה יותר כדאית, הרבה יותר קטנה והרווחים הרבה יותר גדולים.

לאון ליטינצקי: את זה יודעים כולם בכל העולם.

לאון ליטינצקי: הבעיה של השקעה במניעה, קשה למדוד אותה וקשה לחשוף את היתרונות ואת הרווחים.

לאון ליטינצקי: אם נוכל להביא מספרים של משפחות, ילדים, אנשים שהצלחתם להציל מהתאבדות ממשית או שהחזרתם אותם לחיים, אנחנו לא יודעים כמה התאבדויות התכנית הזאת מנעה.

לאון ליטינצקי: כמה אנשים שהם כן היו בדרך להתאבד לא התאבדו.

לאון ליטינצקי: את זה קשה לחשוף.

לאון ליטינצקי: בדרך כלל זאת הסיבה שחלק מהגופים הממשלתיים מתקשים להוציא כספים.

לאון ליטינצקי: אומרים 'תנו לנו את הנתונים' והנתון שאנחנו יכולים, שאתם יכולים להציג הוא רק הנתון הממשי.

לאון ליטינצקי: אני מצטרף לכל מה שנאמר על ידי חברי הכנסת שקוראים להצטרף למאבק הזה.

לאון ליטינצקי: תראו אותי פעיל בכל המובנים בנושא.

לאון ליטינצקי: אני מבין וגם רוצה להתייחס לדבריו של דוד קורן מנכ"ל "ער"ן".

לאון ליטינצקי: אחד מהבעיות הקשות היא שכולם מסכימים.

לאון ליטינצקי: כשבכנסת אין מאבק בנושא, הנושא רדוד, הולך למות.

לאון ליטינצקי: כולם מסכימים אז אף אחד לא נאבק.

לאון ליטינצקי: כשיש מאבק בין הסייעות על נושא שהוא אפילו מאוד פוליטי, פתאום מוצאים את הכסף.

לאון ליטינצקי: כולנו כאן ביחד צריכים להיכנס למאבק חוצה הסייעות, חוצה פוליטיקה, זה מאבק שהוא ממש לאומי כדי להביא את הכסף.

לאון ליטינצקי: אין בררה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת לאון ליטינצקי.

יואל רזבוזוב: אני מסכים אתך שאנחנו בארץ טובים בכיבוי שרפות וקשה מאוד לאמוד.

יואל רזבוזוב: אני באמת רוצה לפרגן למשרד הבריאות ובראש לשרת הבריאות על כך שהם נרתמו לנושא, על כך ושכן יש תכנית לאומית ושזה כן זז.

יואל רזבוזוב: זה לא טריוויאלי כי בהרבה מקומות חושבים רק על עכשיו ולא לטווח הארוך.

יואל רזבוזוב: כאן יש מחשבה לטווח הארוך.

יואל רזבוזוב: באמת אנחנו מפרגנים.

יואל רזבוזוב: בבקשה מר אבשלום אדרת יושב ראש העמותה "בשביל החיים".

<אבשלום אדרת: גם אנחנו, בעמותה שלנו, עוסקים במניעת התאבדויות ועוסקים בתמיכה במשפחות שיקיריהן התאבדו.

<אבשלום אדרת: גם אנחנו נפלו לתוך הבירוקרטיה המשפטית הזאת.

<אבשלום אדרת: למרות שאנחנו עוסקים בנושא של תמיכה במשפחות שיקיריהן התאבדו כבר 14 שנה, בכל זאת משרד הרווחה החליט להוציא את זה למכרז.

<אבשלום אדרת: אני מקווה שאנחנו נימצא מתאימים כי אנחנו הגוף היחידי במדינה שעוסק בנושא הזה.

<אבשלום אדרת: כולי תקווה הבירוקרטיה הזאת לא תהרוג אותנו בסוף.

<אבשלום אדרת: לגופו של עניין בנושא של עולים ובמיוחד ליוצאי אתיופיה.

<אבשלום אדרת: בעמותה אנחנו לא מצליחים להגיע למשפחות האלה.

<אבשלום אדרת: קצת דיברת עליהן.

<אבשלום אדרת: אני מבקש להציע שבקמפיין בנושא אובדנות יכלל גם חלק למשפחות, פנייה למשפחות כדי שנוכל להקים קבוצות תמיכה.

<אבשלום אדרת: אנחנו נמצא דוברי אמהרית שיוכלו להיות מנחי הקבוצות האלה.

<אבשלום אדרת: זה קריטי להגיע אליהן דווקא בגלל הסגירות, לחדור לתוך המשפחות ולהגיש עזרה.

<אבשלום אדרת: אנחנו גם יודעים שהמשפחות האלה נמצאות ברמת סיכון יותר גבוהה להתאבדות נוספת.

<אבשלום אדרת: זה ממש עניין של חיים ומוות להגיע אליהן.

<אבשלום אדרת: אני לא יודע אם חשבתם לעשות הכשרה ל"שומרי סף" לעולים עצמם.

<אבשלום אדרת: כמובן שלא לא כל העולים, לפחות למנהיגים שלהם.

<אבשלום אדרת: אני לא מתכוון לעובדי המשרד, העובדים הסוציאליים, אלא לעולים עצמם כדי שהם יהיו ערים יותר לסימני המצוקה, לסימנים.

<אבשלום אדרת: שיתחיל להיות שם גורם שיהיה אפשר לדבר על זה.

<אבשלום אדרת: אני מלמד בסמינר הקיבוצים, היו לי כמה תלמידים יוצאי אתיופיה.

<אבשלום אדרת: כשאני ספרתי את הסיפור האישי בהקשר, זהו, בסוף מישהי יצא והלכה איתי בשקט וסיפרה.

<אבשלום אדרת: אף אחד בכיתה לא ידע את זה, אף אחד לא שמע על זה, אף אחד מהמרצים לא ידע על זה בכלל.

<אבשלום אדרת: כלום.

<אבשלום אדרת: הם שומרים את זה כל כך בסוד.

<אבשלום אדרת: אני חושב שאם יהיה איזה קמפיין, שתהייה איזו מודעות לעשות הכשרת "שומרי סף" לעולים עצמם במיוחד בקרב יוצאי אתיופיה בגלל הסגירות, לדעתי זה יכול לתרום מאוד.

<שרה כהן: אנחנו משתמשים בהצגה ככלי להעלאת מודעות.

<שרה כהן: בעצם ההצגה פותחה במסגרת הפיילוט של התכנית לצורך העברת מסרים שהם מותאמים תרבותית לאוכלוסייה.

<ישראל אורון: וכמה מתוך העולים ראו את ההצגה?

<שרה כהן: בשלב הזה מעט כי לא רק התחלנו את - - -

יואל רזבוזוב: רק מתחילים.

יואל רזבוזוב: שרה, אנחנו מבקשים לצמצם כי אני צריך לסיים ממש עכשיו.

יואל רזבוזוב: תודה לך על הדברים.

יואל רזבוזוב: בבקשה דוקטור שירלי אברמי מנהלת מחלקת המחקר והמידע של הכנסת.

<שירלי אברמי: קודם כל ברכות לך חבר הכנסת הנכנס.

<שירלי אברמי: אני אתחיל אתך ובמה ששאלת.

<שירלי אברמי: אמרת שאין נתונים ולכן קשה להפעיל תכניות כשאין נתונים.

<שירלי אברמי: יש נתונים.

<שירלי אברמי: עכשיו מתחילות לעלות התכניות ועדיין אכן אין בחינת האפקטיביות.

<שירלי אברמי: כן יש כבר למידה מהצלחות.

<שירלי אברמי: יש בעולם תכניות למניעת התאבדות בעשרות מדינות.

<שירלי אברמי: אנחנו במחלקת מחקר ומידע בדקנו מה קורה בעולם.

<שירלי אברמי: גילנו שתכניות לאומיות למניעת התאבדות, כמו שעכשיו המדינה מתחילה לקיים.

<שירלי אברמי: מדינות שמתחילות לנקוט באמצעים קונקרטיים וברורים מקטינות את שיעור ההתאבדות בעשרות אחוזים.

<שירלי אברמי: הדברים האלה מדודים, יש כמויות, יש מספרים, יש נתונים.

<שירלי אברמי: אני אעביר לך את המחקר כדי שתראה.

<שירלי אברמי: אדוני היושב ראש, זה קשור על מה שאתה בעניין צמצום זמינות.

<שירלי אברמי: קצת התפלאת ושאלת האם זה אפקטיבי.

<שירלי אברמי: בעולם גילו שבעצם יש שתי אסטרטגיות שהן הכי אפקטיביות במניעת התאבדות.

<שירלי אברמי: אחת, העלאת מודעות בקרב רופאי משפחה, אלה הגורמים שאנשים במצוקה מגיעים אליהם כמוצא אחרון.

<שירלי אברמי: השנייה, צמצום זמינות.

<שירלי אברמי: אנחנו יודעים שבצה"ל למשל כשצמצמו את זמינות לנשק של חיילים שנחשבים כמסוכנים לעצמם ונקטו גם באסטרטגיות נוספות כמו "שומרי סף" וכמו הגברת מודעות בעיקר של המפקדים הישירים, שיעורי ההתאבדות גם בצבא ירדו בעשרות אחוזים.

<שירלי אברמי: מה שנעשה בעולם וכעת התכנית הלאומית בהקשר הזה מעתיקה, זה גם צמצום זמינות לנשק וגם הנושא של תרופות.

<שירלי אברמי: כפי שנאמר בנושא של "אקמול" שהקטנת החפיסות הוכחה בעולם שהיא מצמצמת את שיעורי ההתאבדות.

<שירלי אברמי: גם נושא של בניינים גבוהים, נקודות שמקובל להתאבד מהן.

<שירלי אברמי: כאשר קשה יותר להתאבד מהן אנשים מתאבדים פחות ולא רק מקפיצה מאותו מקום אלא באופן כללי.

<שירלי אברמי: צריך לזכור בהקשר הזה שאנשים מתאבדים במה שזמין להם ולכן זה כל כך חשוב.

<שירלי אברמי: לא סתם רופאים שרוצים להתאבד לוקחים כדורי שינה וחיילים שרוצים להתאבד משתמשים בנשק וחקלאים שרוצים להתאבד משתמשים בחומרי הדברה.

<שירלי אברמי: זה לא במקרה, זה מפני שזה זמין להם.

<שירלי אברמי: זה אומר שהתאבדות לפחות בחלק מהמקרים היא גחמה, היא איזה רצון של כמה דקות שאם באותו זמן באופן טכני, מכני היא תמנעה הוא לא יתאבד באמצעי אחר.

<שירלי אברמי: כמשפט אחרון אזכיר, אתה התחלת את הדיון בנושא האלימות בפייסבוק, נכון שהיא לא קשורה באופן ישיר להתאבדות, אבל בוודאי שאלימות בפייסבוק היום, היא נושא חדש.

<שירלי אברמי: נושא התעללות ברשת הוא נושא שצריך להתייחס אליו ואכן לעיתים הוא עלול להסתיים בהתאבדות.

<שירלי אברמי: במקרה הזה האמצעי המרכזי חוץ מהעלאת המודעות וכל הדברים האחרים הוא פשוט להציע להורים להיות החברים של הילדים שלהם בפייסבוק, להיות קרובים להם ברשתות.

<שירלי אברמי: היום זה אפשרי יותר ממה שהיה אפשרי בעבר.

<שירלי אברמי: זה דבר שאפשר לפעול דרכו.

יואל רזבוזוב: תודה שירלי.

יואל רזבוזוב: כפי שאמרתם והתייחסתם לפייסבוק ולעולם הגלובלי דוגמה, לפני כחודש בשכונה שלי, כמה בתים ממני, מישהי קפצה מהקומה ה-17 והסרטון בוואטסאפ רץ בכל השכונה והגיע אלי.

יואל רזבוזוב: בהתחלה אמרתי כשזה רץ בקרב בני הנוער זה רע מאוד.

יואל רזבוזוב: מצד שני הסרטון הזה הוא מאוד הרתעתי.

יואל רזבוזוב: מי שרואה את זה, בשבילו זה באמת יכול הרתעה.

יואל רזבוזוב: זה העולם שאנחנו חיים בו ואנחנו חייבים להתמודד אתו.

יואל רזבוזוב: בבקשה, חבר הכנסת אברהם מיכאלי, תסכם כמה דברים.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, בדיון שכזה נכון להקיף את פרטי פרטים שהתכנית הזאת כבר נתקלת בשטח.

אברהם מיכאלי: אני חושב שגם בוועדה שלנו צריך לקיים דיון, אתה עשית את זה כבר בעבר מבלי קשר ליום הבינלאומי היום.

אברהם מיכאלי: פשוט לפרוט נושאים.

אברהם מיכאלי: שרה, אני מבקש להזכיר את הקבוצה הגדולה של עולים מצרפת שברוך ה' הם אתנו כאן בישראל ועוד יעלו ויעלו, לפחות לפי התחזית שלנו.

אברהם מיכאלי: אין ספק שגם הם עוברים סוג של משבר עלייה.

אברהם מיכאלי: צריך לשים לב אליהם כדי שהם יכנסו בדרך טובה.

אברהם מיכאלי: למרות שהם חדשים צריך לשים לב אליהם.

אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים לפרוט את הסוגיות הספציפיות לכל מגזר בנפרד כדי שנוכל לעלות אותן כאן.

אברהם מיכאלי: גם לזמן מדי פעם את החברים מהגופים השונים שנמצאים כעת כאן כדי שהם ישמיעו את הדברים ישירות מהשטח.

אברהם מיכאלי: תודה לך אדוני היושב ראש.

יואל רזבוזוב: תודה לחברי חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

יואל רזבוזוב: תודה לכל הגופים והגורמים שמטפלים בנושא.

יואל רזבוזוב: יש לכם את הפלטפורמה של הוועדה הזאת.

יואל רזבוזוב: באמת אפשר לפרק את הנושא לגורמים יותר קטנים, לנושאים יותר מצומצמים, לנסות לטפל בכל נושא ונושא.

יואל רזבוזוב: כמובן שבנושא "ער"ן" אנחנו נבדוק מה ניתן לעשות.

יואל רזבוזוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.