הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 113, 2014-11-18 11:00

עליזה לביא: בוקר טוב.

עליזה לביא: אני פותחת את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.

עליזה לביא: התכנסנו כאן הבוקר בעקבות הצעה לסדר (דיון מהיר) של חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה בנושא המחדל והמצב הקשה ביותר בו אנחנו נמצאים בחברה מתוקנת בשנת 2014 כאשר משרד הכלכלה מאשר שמונים אחוזים מהבקשות לפטר נשים בהריון.

עליזה לביא: כאמור, זאת הצעה לסדר היום של חבר הכנסת זחאלקה.

עליזה לביא: אתה מגיש את הבקשה שלך בעקבות כתבה שפורסמה ב-Ynet ב-2 בנובמבר 2014 ושם באמת מתפרסמים הנתונים האלה.

עליזה לביא: אני מזכירה לכולנו שהתכנסנו כאן

עליזה לביא: ב-20 בינואר והקדשנו זמן רב על מנת לשמוע את הדוח שהגיש משרד הכלכלה בנושא של חוק עבודת נשים ואת המספרים ההולכים וגדלים של אישורים שהמשרד מנפיק לפיטורי נשים בהריון.

עליזה לביא: אני מזכירה לכולם שלאחר הדיון המעמיק, המלומד והקשה שהיה כאן, הוועדה הצהירה על כך שהיא רואה בדאגה רבה את האחוז הגבוה של ההיתרים שניתנים על ידי משר הכלכלה לפיטורים של נשים בהריון וסבורה כי הדבר מקרין על תחושה קשה וחשש של הורים, של נשים בהריון, להרחבת המשפחה.

עליזה לביא: זה לא רק ההריון אלא זה עולם עבודה, האפשרויות שנחסמות בפני נשים, אי קידום ועוד.

עליזה לביא: אני מזכירה לכולנו שהנתונים האלה לא מלמדים על מה שבאמת קורה כי כל כך הרבה לא פונים מאחר שזאת התוצאה ואנחנו רואים עד כמה מדיניות של משרד מכתיבה לאדם הפרטי אם כן ללדת או לא ללדת, מתי ללדת ואולי באמת היום משרד הכלכלה גם יממן תכניות של הקפאת ביציות ואז אחרי גיל פריון, נשים שתסיימנה לעבוד ותצאנה לפנסיה, תתחלנה ללדת.

עליזה לביא: אולי זאת תהיה ההמלצה הבאה של משרד הכלכלה.

ג'מאל זחאלקה: זאת לא ההמלצה שלי.

עליזה לביא: אני מזכירה שהנקודה השנייה עליה דיברנו הייתה שהוועדה תקיים שולחן עגול בשיתוף ארגוני הנשים, משרד הכלכלה והמעסיקים כדי לבחון את הנושא הזה.

עליזה לביא: גם כאן אנחנו מבקשים לשמוע את ניירות העמדה של הארגונים.

עליזה לביא: המצב קשה.

עליזה לביא: המצב מאוד מאוד קשה.

עליזה לביא: אני מודעת למצוקה הכלכלית, לשינוי שהיה בעקבות ותוך כדי "צוק איתן", אבל אי אפשר שנשים הן אלה שתמשכנה לשלם.

עליזה לביא: הריון הוא לא מחלה, חברים וחברות.

עליזה לביא: אי אפשר לפטר נשים בהריון.

עליזה לביא: אין סיבה לפטר נשים בהריון.

עליזה לביא: היום זה אתה מפטר ומחר יפטרו את אימא שלך, את אחותך, את רעייתך, את בתך ועוד ועוד.

עליזה לביא: אנחנו ביקשנו משר הכלכלה כמה פעמים לבוא ואני שוב חוזרת ואומרת לפרוטוקול שאני מבקשת שהדיון הבא בנושא הזה והדוח שיוצג בסוף השנה יהיה בהשתתפות שר הכלכלה.

עליזה לביא: לא יתכן שזאת תהיה מדיניות של משרד לפני שאני מעבירה את רשות הדיבור למשרד הכלכלה, אני רוצה לאפשר לך אדוני, חבר הכנסת זחאלקה, שהגשת את הבקשה לדיון מהיר.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה גברתי.

ג'מאל זחאלקה: מדובר בנושא כאוב, בנושא של חוק ושל צדק.

ג'מאל זחאלקה: הגשתי את הבקשה הזאת במקומה של עמיתתי לסיעה, חברת הכנסת חנין זועבי וכל הקרדיט מגיע לה.

ג'מאל זחאלקה: לא ראיתי את הנתונים אבל היא כתבה.

ג'מאל זחאלקה: היא לא יכולה להגיש בקשות ולכן אני עושה זאת במקומה.

ג'מאל זחאלקה: לגופו של עניין.

ג'מאל זחאלקה: מדובר בנתונים שמחייבים הסברים.

ג'מאל זחאלקה: זה שכשמונים אחוזים מהבקשות לפיטורי נשים בהריון נענות בחיוב, זה נתון מאוד מדאיג.

ג'מאל זחאלקה: רק 18 אחוזים מסך הבקשות הן של נשים לגביהן יש הוכחות שהן לא כשירות לעבודה או לא עובדות נכון ויש להן בעיות בעבודה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, סיבות "מוצדקות", יכול להיות שיש לגבי 18 אחוזים מהבקשות.

ג'מאל זחאלקה: שאר הבקשות הן פשוט לא מוצדקות ואין להן כל הצדקה.

ג'מאל זחאלקה: ההסבר של משרד הכלכלה ושל האחראים הוא שהבעיות הן עם העסק ולא עם האישה העובדת ואלה בעצם כל מיני תרגילים שעושים מעסיקים, ואנחנו מכירים את הדבר הזה.

ג'מאל זחאלקה: כאשר מדברים על קיצוץ רוחבי בעסק, אז מותר על פי חוק ונהלים לפטר נשים בהריון אבל קיצוץ רוחבי אפשר לעשות למראית עין ולעשות את זה בצורה כזאת שתפגע באותן נשים.

ג'מאל זחאלקה: הנשים צריכות להיות מוגנות יותר מאחרים גם כשיש קיצוץ רוחבי יכול להיות שהוועדה ואנחנו נידרש לשינוי חקיקה בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: האישה לא צריכה להיפגע יותר.

ג'מאל זחאלקה: הפיקוח על הנושא הזה הוא מאוד דל והתופעה היא הרבה יותר רחבה מאותן 966 בקשות שהוגשו.

ג'מאל זחאלקה: יש הרבה נשים שמפוטרות בשקט ובלי שאף אחד ידע על כך.

ג'מאל זחאלקה: יש הרבה נשים שלא מתקבלות לעבודה בגלל היותן בהריון או בגלל האפשרות שהן יהיו בהריון.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו חיים בארץ ואנחנו יודעים שמעסיקים רבים אומרים שהיא התחתנה לפני שנה, עוד מעט תיכנס להריון ולכן הם לא רוצים להעסיק אותה.

ג'מאל זחאלקה: זאת תופעה מאוד מאוד רחבה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שכאן החוק לא יכול לעשות הרבה.

ג'מאל זחאלקה: כאן צריך לשנות תרבות של עבודה ולאפשר מצב בו יהיו שינויי חקיקה כאלה שאז העסק לא ייפגע בגלל כניסת האישה להריון.

ג'מאל זחאלקה: היו הצעות שגם גברים יוכלו לשבת בבית עם הילדים תקופה מסוימת ואני חושב שזה מצריך לא רק שינוי חקיקה אלא שינוי תרבות כך שגברים יואילו בטובם לשבת עם הילדים להם ולא רק הנשים ישבו אתם.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהנושא הזה צריך להיות חשוף, שקוף ויש לי הרגשה עמוקה – גם של עמיתתי לסיעה שלא יכלה להגיע לכאן דיברה אתי ואמרה זאת – שיש כאן חור שחור.

ג'מאל זחאלקה: לא יודעים מה אבל יש כאן חוסר שקיפות ואנחנו רוצים כצעד ראשון לטפל בבעיה כך שתהיה שקיפות.

ג'מאל זחאלקה: אני דורש ממשרד הכלכלה שיעשה סקר בצורה זו או אחרת על מנת לחשוף את התופעה ולא רק דרך התלונות שמגיעות לפתחו.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: לפני שאני מעבירה את רשות הדיבור למשרד הכלכלה, אני רוצה להודות לך חבר הכנסת חיליק בר על כך שאתה מחליף אותי בהמשך ניהול הישיבה.

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: (היו"ר יחיאל חיליק בר)

יחיאל חיליק בר: תודה לחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה על הצפת הנושא החשוב הזה.

יחיאל חיליק בר: נציג משרד הכלכלה, בבקשה.

יחיאל חיליק בר: רבקה מקובר, מנהלת אגף הסדרה.

<רבקה מקובר: אני אפתח במילות פתיחה ואשתדל לתת כמה תשובות לחבר הכנסת זחאלקה על דבריו המהירים.

<רבקה מקובר: לפני כן אני מבקשת רשות כי מי שתציג את המצגת ואת הנתונים כמו שהוא ביקש, את העילות המוצדקות, היא מנהלת התחום, גברת שרית יהודאי.

<רבקה מקובר: אני רואה שיש כאן אורחים ואני מבקשת רשות להגיד שתי מילות פתיחה לנושא בו אנחנו עוסקים.

<רבקה מקובר: הנושא בו אנחנו עוסקים הוא חוק עבודת נשים ואחד הסעיפים ב עבודת נשים אוסר על מעביד, כל מעביד שהוא, לפטר עובדת שהיא בהריון, כאשר היא עובדת במקום העבודה לפחות חצי שנה.

<רבקה מקובר: לשון החוק אומרת שכדי לפטר עובדת כזאת, צריך לפנות למשרד הכלכלה ולקבל היתר ולשון החוק אומרת שהיה ונמצא קשר בין הפיטורים להריון, אסור לתת היתר.

<רבקה מקובר: הנושא של מה קורה כאשר אין קשר בין הפיטורים להריון הוא פתוח.

<רבקה מקובר: עכשיו אני אעבור למבוא אותו אני רוצה לומר.

<רבקה מקובר: בגדול קל לי לדבר כי אני הרבה שנים בתחום הזה ואני מודה ששנים רבות נתקלנו באי הבנה בסיסית של כל הנושא אצל מעסיקים, בוודאי אצל עובדות.

<רבקה מקובר: במהלך השנים, כאשר ראינו שיש דבר כזה, התחלנו בנושא הסברה אצל המעסיקים עצמם – כנסים, לשכות עורכי דין.

<רבקה מקובר: הדבר היה כך.

<רבקה מקובר: מעביד חשב שאם אין לו קשר בין הפיטורים להריון, הוא יקבל אוטומטית היתר.

<רבקה מקובר: אנחנו נראה את הנתונים.

<רבקה מקובר: בתשעים אחוזים מהמקרים לא רק שאין קשר בין הפיטורים להריון, גם לא נטען קשר, וכל הסירובים שיוצאים, יוצאים בהנחה שאין קשר.

<רבקה מקובר: ועדיין יוצאים סירובים.

<רבקה מקובר: מה שאנחנו נרצה להראות כאן זה שבעצם המגמה היא שבשנים האחרונות יש בכלל פחות בקשות כי יודעים המעסיקים כמה קשה לקבל היתר וכאשר הם יודעים את זה, הם לא פונים.

<רבקה מקובר: אנחנו גם נציג כמה פניות שעד היום בכלל לא ספרנו מתוך הבקשות שלא נספרות מעבידים מושכים את הבקשה כי הם הבינו או שאין ייתכנות שהם יקבלו היתר, והסבירו להם את זה ברור, או שבאמת היה ברור מהבקשה עצמה שיש קשר ואז אמרו שאין על מה לדבר, או שעשינו איזושהי הידברות והעובדת והמעביד המשיכו באידיליה של המשך העבודה.

<רבקה מקובר: זאת אומרת, המודעות שיש היום – ואנחנו תורמים לה מאוד – גורמת לכך שהם לא פונים.

<רבקה מקובר: יש מקומות שבכלל אני יודעת שהם יודעים מראש שאין להם מה לפנות, כולל משרדי ממשלה.

<רבקה מקובר: משרד ממשלתי, לא יעלה על הדעת שהוא לא יכול לשמור עובדת בהריון ולכן אפילו אין פניות.

<רבקה מקובר: זה לא נספר בשום מקום ואנחנו יודעים את זה באופן ברור וחד משמעי.

<רבקה מקובר: הבאנו היום גם פילוח של נושא הפניות.

<רבקה מקובר: דבר נוסף, לגבי ההיתרים.

<רבקה מקובר: לקחנו את ההיתרים שאנחנו נותנים.

<רבקה מקובר: שמונים אחוזים זה מקסים אבל אם אנחנו נראה שברוב רובם של המקרים שנותנים היתרים זה באמת מצב שקורה שפשוט העסק נסגר ואין לאן לחזור, ועסק נסגר זה לא מישהו שאמר אלא אם הוא נסגר, יש לנו אישור רואה חשבון והעובדת לא מכחישה.

<רבקה מקובר: למאות פניות ניתנו היתרים כי אין לאיפה לשלוח את העובדת.

<רבקה מקובר: זה לא עניין של מוצדק או לא, אלא זאת מציאות.

<רבקה מקובר: אנחנו נראה יותר מזה.

<רבקה מקובר: בהעברת פעילות לכאורה, כמו המקרה בו את "מעריב" למשל קנה מישהו אחר או בהרבה מאוד מקרים של מאות עובדות, מכרו פעילות, ומה קורה אתן?

<רבקה מקובר: המעביד לא יקבל היתר על אף שהסיבה לבקשה היא מכירת פעילות עד שאנחנו לא נבדוק עד אחרון העובדים למה הן לא שובצו אצל המעביד החדש.

<רבקה מקובר: אם לא נקבל תשובה כזאת שמספקת אותנו, המוכר לא יקבל היתר.

<רבקה מקובר: למעשה בתכל'ס, נתנו היתר והעובדות ממשיכות לעבוד.

<רבקה מקובר: לבוא ולומר שמונים אחוזים, זה לא ממש רלוונטי כי זה לא נכנס לגוף העניין.

<רבקה מקובר: מה ששרית תעשה כאן, היא תראה בדיוק את הפילוחים האלה.

<מאירה בסוק: הראיתם את זה בשנה שעברה.

<רבקה מקובר: לא.

<רבקה מקובר: לא הראיתי את זה בשנה שעברה.

<מאירה בסוק: זה לגבי 2013 ולא על 2014.

<רבקה מקובר: כן, אנחנו מדברים על 2013.

<רבקה מקובר: נכון.

<מאירה בסוק: את זה ראינו בינואר שנה שעברה.

<מאירה בסוק: זה אותו הדבר.

<רבקה מקובר: אם זה מיותר, אני מוכנה להפסיק.

יחיאל חיליק בר: רבקה, אולי תסבירי לנו איך את מגדירה סיום פעילות.

<שרית יהודאי: שהעסק חדל לפעול.

<רבקה מקובר: העסק סגור.

<שרית יהודאי: העסק חדל לפעול.

<שרית יהודאי: החברה סיימה פעילות ואין היכן להעסיק את העובדת.

<רבקה מקובר: יש אישור רואה חשבון והעובדת אומרת שאכן נסגרה הפעילות.

<רבקה מקובר: לפעמים העובדת אומרת, כן, אבל יש סניף אחר.

<רבקה מקובר: אין מצב שהוא יקבל היתר אלא אם כן היא תגיד שהיא לא יכולה לנסוע לאותו סניף שנמצא כל כך רחוק.

<רבקה מקובר: כל בקשה נבדקת לגופה.

<רבקה מקובר: נושא התפקוד הוא משהו אחר.

<רבקה מקובר: אני מדברת על אי ייתכנות.

<רבקה מקובר: אני גם אומרת שהיתרים לפעמים לא אומרים דבר כי בסופו של דבר רוב רובם של העובדים נקלטים.

<רבקה מקובר: אני אתן דוגמה דווקא מעכשיו, מאתיים עובדות של החברה למתנ"סים והחברה למתנ"סים הפסידה מכרז.

<רבקה מקובר: אני לא יכולה לא לתת היתר כי עוד אין לי מכרז חדש ועוד אין לי מי שיפנה אבל כבר עכשיו אני יודעת שייקלטו כמעט כולם.

<רבקה מקובר: אני בקשר אתם.

<רבקה מקובר: זאת אומרת, זה לא איזושהי הברקה של פיטרתם, היתר.

<רבקה מקובר: היתר לפעמים הוא היתר למישהו כי הוא סיים אבל מישהו אחר ממשיך עם זה.

<רבקה מקובר: זה מאוד נחמד להגיד שמונים אחוזים, אבל צריך לראות בפנים איך זה עובד.

<רבקה מקובר: אנחנו עושים הסברה גם בקרב העובדות וגם בהסתדרות.

<רבקה מקובר: כרגע יוצאת חוברת שמסבירה לעובדות ואנחנו עושים הסברה כדי שכולם ידעו, גם המעבידים וגם העובדות כדי שזה יקל על הנושא של הפנייה.

יחיאל חיליק בר: בהמשך אנחנו ניתן את רשות הדיבור גם לארגונים.

<מאירה בסוק: שאלה.

<מאירה בסוק: האם זה לא אותו נייר שהוגש בסוף 2013?

<רבקה מקובר: לא.

יחיאל חיליק בר: יש שם הבדלים ואנחנו נשמע עליהם.

<רבקה מקובר: אנחנו לא מרמים אף אחד מכם.

<שרית יהודאי: אני רוצה להוסיף ולהדגיש.

יחיאל חיליק בר: אולי תגעו בהבדלים כי קשה לראות אותם.

<שרית יהודאי: אני רוצה להרחיב ולהדגיש כי אולי יש כאלה שלא מכירים את העבודה שלנו.

<שרית יהודאי: כל פנייה מתקבלת ונבחנת לגופו של עניין כמו שרבקה מקובר פירטה.

<שרית יהודאי: אנחנו לא עוצרים בסוף החודש ובודקים את הסטטיסטיקה ואומרים עד עכשיו נתנו יותר היתרים ועכשיו אנחנו ניתן יותר סירובים או ההפך.

<שרית יהודאי: כל תיק נבדק.

<שרית יהודאי: קודם כל, נשלל הקשר להריון.

<שרית יהודאי: אם יש קשר להריון, ברור שאין לנו סמכות וניתן סירוב.

<שרית יהודאי: גם אם יש חשד, אנחנו לא נותנים היתר.

<שרית יהודאי: ברגע שאין קשר להריון, אנחנו בודקים את כל נסיבות המקרה – כמה זמן העובדת מועסקת, מה גיל ההיריון, עד כמה הנזק בהמשך העסקתה יפגע במעסיק, ייתכנות המשך העסקה.

<שרית יהודאי: ברגע שמעסיק מעביר לי אישור רואה חשבון – ואלה לא אישורים פיקטיביים ואלה לא פיקציות – יש לי אישור רואה חשבון שהעסק נסגר, במקרה כזה אין לי מה לעשות.

<שרית יהודאי: המעסיק לא יכול להמשיך ולהעסיק את העובדת.

<שרית יהודאי: אי אפשר כאן לכפות המשך העסקה.

<שרית יהודאי: סגירת חברות, סגירת חנויות, וכמו שרבקה פירטה בנושא של מכירה למישהו אחר, אנחנו בודקים את הרוכש בציציות אם הוא לא יכול להמשיך ולהעסיק את העובדת והוא נותן הסבר כמו זה שיש לו כבר מנהלת חשבונות והוא לא צריך עוד אחת.

<שרית יהודאי: אם הוא רוכש את כל הפעילות, למה דווקא את העובדת הזאת אתה לא ממשיך להעסיק?

<שרית יהודאי: אנחנו בודקים בציציות גם את המוכר וגם את הרוכש.

יחיאל חיליק בר: אולי בהצגת המצגת תעמדי על ההבדלים.

<שרית יהודאי: אגב, יש פסק דין בנושא המכירה של מכון קוסמטיקה שנמכר ולא נתנו היתר למוכר ולרוכש לפטר את העובדת.

<שרית יהודאי: המוכר ערער ואמר שההחלטה שלנו לא הגיונית כי הרי לו כבר אין עסק.

<שרית יהודאי: פסק הדין קבע שנטל האחריות הוא גם על המוכר וגם על הרוכש להמשיך ולהעסיק את העובדת שבהריון.

<שרית יהודאי: זה תקדים וגרמנו לשינוי, כך שגם הרוכשים מבינים שהם צריכים להמשיך להעסיק את העובדות האלה.

<שרית יהודאי: מבחינת הנתונים.

<שרית יהודאי: בשנת 2013 התקבלו 1,187 החלטות בתחום.

<שרית יהודאי: מה שלא הוצג בתחילת שנה שעברה לגבי 2013 - וזה נדרש על ידך, מאירה, וציינו את זה - ש-167 פניות נסגרו ועכשיו אני אסביר למה הן נסגרו למרות שרבקה כבר פירטה.

<שרית יהודאי: כבר בשלב הפנייה אנחנו מזהים שיש קשר להריון ואנחנו מודיעים למעסיק שאם זה בגלל ההיריון, קח את הבקשה שלך בחזרה.

<שרית יהודאי: אנחנו לפעמים מביאים את שני הצדדים להידברות ומסבירים שיש אפשרות להמשך העסקה, או שמסבירים אובייקטיבית למעסיק שעם המסמכים שלו יהיה לו קשה לקבל היתר כי הוא לא משכנע אותנו.

<שרית יהודאי: אפשר לראות כאן את אחוז ההחלטות.

<שרית יהודאי: בשנה שעברה לא הוכנס הנתון של 167 החלטות שנסגרו כי הן הוחזרו למעסיק מהסיבות שהוזכרו.

<שרית יהודאי: זה מוריד את האחוז ל-64 אחוזים.

יחיאל חיליק בר: זה החידוש לעומת שנה שעברה.

<שרית יהודאי: זה החידוש.

<קרן בר יהודה: אפשר שאלה לגבי הפניות שנסגרו?

<קרן בר יהודה: כלולות בתוך זה גם הפניות שאתם מודיעים שאין לכם סמכות כמו בקשות בחופשת לידה?

<רבקה מקובר: חס ושלום.

<קרן בר יהודה: זאת אומרת, אלה פניות בתקופת ההיריון.

<רבקה מקובר: רק פניות שנסגרו.

<רבקה מקובר: כן.

<רבקה מקובר: חוסר סמכות לא נמצאות בתוך 16 האחוזים האלה.

<רבקה מקובר: אם את רוצה, יש לנו נתון נפרד.

<קרן בר יהודה: לא.

<קרן בר יהודה: רק רציתי להבין.

<שרית יהודאי: מתוך הפניות שנסגרו, 124 הוחזרו מהסיבות שהזכרנו קודם כמו הידברות, חוסר אסמכתאות, אי תחולה של החוק.

<שרית יהודאי: זה 41.

<קרן בר יהודה: בתוך ה-167.

<שרית יהודאי: כן.

<שרית יהודאי: בתוך ה-167.

יחיאל חיליק בר: עוד מעט ניתן לשדולת הנשים להתייחס.

<קרן בר יהודה: אני לא מהשדולה.

<קרן בר יהודה: אני מלשכת עורכי הדין.

יחיאל חיליק בר: אנחנו נאפשר התייחסויות של כל מי שיבקש.

<קרן בר יהודה: רק שאלות הבהרה בשלב הזה.

יחיאל חיליק בר: אם זאת שאלה ממוקדת, בבקשה.

<שרית יהודאי: מתוך אלף החלטות, התקבלו 764 היתרים שברור שאין קשר להריון.

<שרית יהודאי: זה השלב הראשון שאין קשר להריון ורק אז אנחנו נותנים את ההיתר.

<שרית יהודאי: 507 מתוך ה-700 היתרים, הם מסיבות כלכליות.

<שרית יהודאי: 140 בגלל מכירת פעילות.

<שרית יהודאי: רובן ככולן ממשיכות לעבוד אצל הרוכש ואפשר לא לספור אותן.

<שרית יהודאי: 290, סיום פעילות כך שאין לי מה לעשות עד כמה שאני מנסה להיצמד לתכלית החוק ולהגן על העובדות, אבל אין מקום עבודה ואין לי מה לעשות אלא להתיר את הפיטורים.

<שרית יהודאי: 60, צמצום כוח אדם וגם אז אנחנו בודקים למה דווקא העובדת הזאת.

<שרית יהודאי: לרוב מדובר במצב של ירידה בהכנסות וצמצום כוח אדם ואין מה לעשות.

יחיאל חיליק בר: צמצום כוח אדם, זה מאוד אפור.

יחיאל חיליק בר: השאלה איך את בודקת שהוא לא מפטר אותה באמתלה של צמצום כוח אדם.

<מאיר אסרף: היא לא בודקת.

יחיאל חיליק בר: את בודקת אם הוא במצוקה כלכלית או שסתם בא לפטר אותה?

<שרית יהודאי: קודם כל, צמצום כוח אדם מסיבות כלכליות, יש לצרף אישור רואה חשבון שמסביר ותומך בגרסת המעסיק.

<שרית יהודאי: דבר נוסף, הוא מצרף פירוט של כל רשימת העובדים המועסקים, תפקיד וותק והוא נשאל אחד אחד, למה העובד הזה ממשיך לעבוד, למה העובד ההוא ממשיך לעבוד ואילו העובדת הזאת שהיא פחות ותיקה ממשיכה לעבוד.

<שרית יהודאי: המעסיק נדרש לתת הסבר על כל עובד ועובד.

<שרית יהודאי: בנוסף הוא צריך לצרף אישור רואה חשבון שאין לו משרות פנויות.

<שרית יהודאי: בדרך כלל העובדת מגיבה לכל הטיעונים של המעסיק.

יחיאל חיליק בר: נתעכב לרגע על הנקודה הזאת.

יחיאל חיליק בר: במקרה כזה, נניח שעוד אנשים או נשים שהן לא בהריון מפוטרות?

<שרית יהודאי: בוודאי.

יחיאל חיליק בר: לא עובדת בודדת שהיא בהריון ומפוטרת באמתלה של צמצום כוח אדם.

<שרית יהודאי: ברור.

יחיאל חיליק בר: את זה אתם מוודאים.

<שרית יהודאי: מוודאים.

<שרית יהודאי: ברור.

<שרית יהודאי: עוד עשרים היתרים של ירידה בהכנסות שזה דומה לצמצום בכוח אדם.

<שרית יהודאי: 134 היתרים בגין תפקוד, עבירות משמעת, אי עמידה בקריטריונים, אי שביעות רצון מוכחת.

<שרית יהודאי: אין מה לעשות, העובדת גורמת נזק למעסיק - אני לא מאמינה שמעסיק כלשהו ירצה להמשיך להעסיק עובדת שגורמת לו נזקים - וכמובן שאין קשר להריון.

<שרית יהודאי: אי שביעות רצון מתמשכת, כשהוא הודיע לה על הפיטורים ואחר כך היא הודיעה לו על ההיריון.

<שרית יהודאי: אלה רוב המקרים.

יחיאל חיליק בר: זה עוד יותר אפור.

יחיאל חיליק בר: למה הוא לא פיטר אותה לפני ההודעה על ההיריון?

יחיאל חיליק בר: הוא הפך לחסר שבע רצון מאז שהיא בהריון?

<שרית יהודאי: הוא מצרף אישורים שהוא העיר לה, אבל לפעמים יש דברים ששברו את גב הגמל כמו משבר אמון.

יחיאל חיליק בר: מה עומק הבדיקה במקרה כזה?

<שרית יהודאי: יורדים לרזולוציות הכי נמוכות של משובים, מיילים, חוות דעת.

יחיאל חיליק בר: לפני ההיריון.

<שרית יהודאי: בוודאי.

<שרית יהודאי: אנחנו בודקים סמיכויות של אירועים, סמיכויות של התאריכים.

<שרית יהודאי: אגב, השקיפות בתהליך היא מלאה.

<שרית יהודאי: שני הצדדים רואים את הטיעונים של שני הצדדים.

<שרית יהודאי: העובדת מגיבה והמעסיק מגיב לכל טיעון.

<שרית יהודאי: יכולות להעיד על כך עורכות הדין שנמצאות כאן.

<שרית יהודאי: תום חוזה.

<שרית יהודאי: החוזה מסתיים ואין אפשרות להמשיך להעסיק.

<שרית יהודאי: תשעים פניות מגיעות אלינו כבר בהסכמה משותפת.

<שרית יהודאי: שני הצדדים מבקשים לסיים את ההעסקה ובמקרה כזה אנחנו מבקשים את הסכמת העובדת לפיטורים ומוודאים את הסכמתה.

<שרית יהודאי: זה הפילוח של התפקוד, כמו שנאמר קודם.

<שרית יהודאי: אפשר לראות שהמהומה היא לא כפי שהוצגה ואלה לא שמונים אחוזים.

יחיאל חיליק בר: תודה רבה.

יחיאל חיליק בר: אנחנו נשמע את עורכת הדין מאירה בסוק מנעמ"ת.

<מאירה בסוק: נעמ"ת ביקשה מהוועדה שידונו במיוחד בנושא של המורות.

<מאירה בסוק: בשנה שעברה לא קיבלנו שום דיווח על נושא המורות.

<שרית יהודאי: ניתן דיווח.

<שרית יהודאי: בשנה שעברה ניתן דיווח של משרד החינוך.

<מאירה בסוק: ביקשנו את זה כי יש בעיה של מורות.

יחיאל חיליק בר: יושבת ראש הוועדה כבר אמרה שהיא תקיים דיון מיוחד עם השר, אבל ניתנו או לא ניתנו נתונים על המורות?

<שרית יהודאי: ניתנו נתונים על המורות.

<שרית יהודאי: רוב המורות של משרד החינוך שניתן היתר לגביהן משובצות בחזרה לעבודה אחרי שהמורות הקבועות משובצות.

<שרית יהודאי: יש לנו נתונים.

<עירית גזית: אבל זה לא במקרים האלה.

<עירית גזית: ההיתרים האלה לא כוללים את משרד החינוך.

<שרית יהודאי: לא.

<רבקה מקובר: אין לנו בעיה להציג גם את הנושא הזה.

<מאירה בסוק: אתם הראיתם את הנושא בצורה שאין בעיות וחבר הכנסת זחאלקה סתם הגיע למצב שהוא שאל את השאלה הזאת, אבל לצערנו כל הארגונים יודעים אחרת.

<מאירה בסוק: כל כך מעט פניות אליכם.

<מאירה בסוק: זה כמו הנושא של הטרדות מיניות כאשר כל כך מעט פונים אבל זה לא אומר שזה לא קיים.

<מאירה בסוק: פשוט חלק מהעובדים מוותרים.

<מאירה בסוק: העובדות בדרך כלל הן הגורם החלש, בדרך כלל מעבידים מפטרים עובדות בהריון כשהן עובדות שנתיים, שלוש שנים, ואז יותר קל והן הולכות.

<מאירה בסוק: אני לא יודעת, אני מצטערת אבל המילה בהסכמה היא מילה מאוד בעייתית.

<מאירה בסוק: אף עובדת בהריון לא תסכים שיפטרו אותה כי היא הלא יודעת שהיא לא תמצא עבודה אחרת.

<רבקה מקובר: העובדות מדברות בעד עצמן.

<מאירה בסוק: ברור.

יחיאל חיליק בר: יש אנשים שמסכימים כי מביאים אותם להסכים.

<רבקה מקובר: לא.

<רבקה מקובר: אתמול באה אלי אחת המפקחות עם בקשה בהסכמה והיא אמרה לי, אחרי שהיא דיברה עם העובדת, שלא נראה לה שהיא מבינה למה היא מסכימה, ופתחנו.

<מאירה בסוק: הנושא שלה הסכמה הוא מאוד בעייתי, במיוחד אחרי הלידה.

<מאירה בסוק: בא מעביד ואומר לה: תשמעי, את חוזרת אחרי שישים ימים, אני לא מפטר אותך במרוצת שישים הימים, אבל תדעי שאחרי כן אני אפטר אותך ולכן חבל שתיקחי מטפלת.

<מאירה בסוק: הלא יש כל כך הרבה מקרים שהאישה יולדת, חוזרת מחופשת הלידה, עובדת שישים ימים ואז הוא אומר לה שלום ואז אין לה הגנה והיא כבר לקחה מטפלת.

<מאירה בסוק: המילה בהסכמה היא מילה שאומרת שאין לה ברירה.

<שרית יהודאי: גם כשהיא מסכימה אחרי חופשת לידה, אין לי סמכות להתיר אלא אם כן העסק חדל לפעול.

<מאירה בסוק: הנושא של הסמכויות הוא מאוד בעייתי.

<מאירה בסוק: אין להתעלם מכך שאתם באים מנקודת מבט של המעסיקים, ואני לא באה בטענות כאלה.

<מאירה בסוק: המגינים על הנשים רואים את השמונים אחוזים בצורה הרבה יותר רצינית מכפי שאתם רואים.

יחיאל חיליק בר: למה לדעתכם הפער בין הנתונים אותם אתם מכירים לבין הנתונים של משרד הכלכלה?

<מאירה בסוק: הם צריכים להגן על המעסיקים.

יחיאל חיליק בר: לא.

יחיאל חיליק בר: זאת לא נקודת הנחה.

יחיאל חיליק בר: בואי ניתן להם את הקרדיט שהם מנסים להגן גם על העובדת.

יחיאל חיליק בר: מהיכן הפער?

יחיאל חיליק בר: זה מה שמעניין.

יחיאל חיליק בר: זה רק בגלל שלא מדווחים מספיק?

<מאירה בסוק: גם.

יחיאל חיליק בר: בגלל שמשרד הכלכלה כושל בתגובותיו?

<מאירה בסוק: גם בגלל שלא מדווחים מספיק, גם בגלל שכל הבדיקות הן שונות, גם בגלל שנגיד ה-987 וכל ההיתרים שניתנים, האישה שמגיעה תמיד מגיעה לבד ובדרך כלל היא גם לא יודעת שיש ייעוץ.

<מאירה בסוק: זה אחרת לגמרי.

<מאירה בסוק: במאזן האינטרסים היא תמיד חלשה.

<שרית יהודאי: רובן באות עם ייצוג.

יחיאל חיליק בר: עורך דין מאיר אסרף, הסתדרות האקדמאים.

<מאיר אסרף: תודה.

<מאיר אסרף: קודם כל, קשה מאוד להחליף את שיקול הדעת של החברות הנכבדות ממשרד הכלכלה ומה שנותר לנו זה רק לעסוק בנתונים.

<מאיר אסרף: כאשר אנחנו עוסקים בנתונים, אנחנו רואים ש-507 מקרי פיטורים שהוצגו, נעשו מסיבות כלכליות.

<מאיר אסרף: נכון אדוני אמר שהנושא הזה הוא נושא אפור מאוד.

<מאיר אסרף: לדעתי הבעיה היא שאין למשרד הכלכלה סמכות וצריך להוסיף סמכות לבדוק בדיעבד, אחרי שבוצעו הפיטורים בהיתר, האם אותו מעסיק קולט עובדים חדשים ולמה הוא קולט עובדים חדשים אחרי שהומצא אישור של רואה החשבון שלו.

<מאיר אסרף: רק אם תינתן להם הסמכות לבדוק את כל הנושא של קליטת כוח אדם חדש אחרי הפיטורים, רק אז אנחנו נצליח להגיע להגשמה של החוק.

<מאיר אסרף: אני קורא לאדוני ולחברי הוועדה לתקן את החוק כך שתתווסף הסמכות לבדוק גם לאחר שאושרו הפיטורים, לבדוק קליטת כוח אדם כי אם יסתבר שנקלט כוח אדם אחרי שהוא טען שהוא במשבר כלכלי והוא לא מסוגל להעסיק עובדים ולכן הוא מקצץ ומפטר עובדים נוספים, אם הוא קולט עובדים חדשים והוא לא נתן את ההזדמנות לאותה עובדת בהריון לשוב לעבודתה, הוא הפר את החוק.

<מאיר אסרף: זה שהוא הצליח לחמוק תחת הרדאר של משרד הכלכלה, זה בגלל שאין להם מספיק סמכויות.

<מאיר אסרף: זה לגבי הנושא של קליטת כוח אדם והסיבות הכלכליות, נושא שמשמש כאיזשהו תירוץ כללי לפיטורי נשים בהריון.

<מאיר אסרף: הנושא הבא הוא נושא של תום חוזה.

<מאיר אסרף: יש אנשים רבים במשק שמועסקים לצערנו בחוזים אישיים ואותם עובדים בחוזים אישיים לא תמיד מחדשים להם את החוזה.

<מאיר אסרף: לפעמים אומרים להם שמסתיים החוזה אבל על פי רוב ההעסקה של עובדים בחוזים אישיים היא העסקה שנעשית פלחים-פלחים.

<מאיר אסרף: העסקה שנעשית פלחים-פלחים מצריכה התייחסות גם לעניין פיטורי אישה בהריון.

<מאיר אסרף: לא יתכן שחידשו למישהי שלוש או ארבע שנים את חוזה העבודה האישי שלה ופתאום, בגלל שהיא באיזשהו תהליך, או פוריות או בתקופה שההיא חוסה בהגנת החוק, לא יחדשו לה את החוזה וינמקו את זה בתום חוזה.

<מאיר אסרף: זאת אומרת, צריך לא רק לבדוק את שיטת ההעסקה, אם מדובר בחוזה אישי, אלא גם לבדוק אחורה, איך חודש החוזה בעבר.

<מאיר אסרף: יש פסיקה ענפה של בית הדין לעבודה שקובעת שיש להתייחס להעסקה פלחים-פלחים כאילו יש צפי מצד העובד שיחדשו אתו את חוזה העבודה.

<מאיר אסרף: לא תמיד מנהלים משא ומתן מחדש עם העובד אלא לפעמים מזמינים אותו לחתום כהליך פרוצדורלי בלבד.

<מאיר אסרף: אני חושב שרק אם יעשו את התיקונים האלה ותתווסף הסמכות הזאת, אנחנו נוכל לארח כאן את משרד הכלכלה ואפילו את שר הכלכלה ולשמוע מהם על הנתונים האמיתיים.

יחיאל חיליק בר: תודה.

יחיאל חיליק בר: לפני שאני אתן את רשות הדיבור לנציגת שדולת הנשים, שאלה.

יחיאל חיליק בר: עורך דין אסרף אמר כאן משהו מעניין.

יחיאל חיליק בר: יש לכם איזשהו תהליך לך פולו-אפ על המעסיק אחרי שהוא מפטר?

<רבקה מקובר: הפולו-אפ אנחנו עושים הוא לא בהיבט שהוא העלה, ותכף מאיה תתייחס.

יחיאל חיליק בר: הייתם רוצים סמכויות כאלה?

<רבקה מקובר: כן התחלנו בשנה האחרונה ואני מקווה שנציג את זה.

<רבקה מקובר: כן יש לנו פולו-אפ על מעסיקים שקיבלו סירוב.

<רבקה מקובר: אנחנו בודקים מה קרה, האם העובדת המשיכה לעבוד ומה קרה אחרי.

<רבקה מקובר: כשאנחנו מוציאים למעביד סירוב לפטר עובדת, אנחנו כן בודקים מה קרה בתקופה שלאחר מכן.

יחיאל חיליק בר: מה דעתכם על הרעיון שיינתנו לכם סמכויות כאלה שאחרי שאתם מאשרים פיטורים תוכלו לבדוק?

<רבקה מקובר: על זה עורכת הדין מאיה טאוסיג תדבר.

יחיאל חיליק בר: על פניו זה רעיון לא רע בכלל.

<מאיה טאוסיג: שלום, אני מהמחלקה המשפטית במשרד הכלכלה.

<מאיה טאוסיג: לגבי עניין הסמכויות.

<מאיה טאוסיג: אני רוצה להזכיר לכולם שרק לפני בערך שנתיים חוקק חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה שעשה איזושהי מהפכה גם בתחום הזה של אכיפת זכויות של עובדים ונוספה הסנקציה המינהלית על מעסיק שמפטר עובד ללא היתר או מצמצם היקף משרה או פוגע בהכנסה לא היתר.

<מאיה טאוסיג: הסנקציות האלה, המשמעות שלהן היא כלכלית.

<מאיה טאוסיג: ניתן עיצום כספי בגובה מאוד מאוד גדול ואנחנו גם שומעים על זה תלונות ממעסיקים.

<מאיה טאוסיג: זה כדי להשלים את התמונה.

<מאיה טאוסיג: אמנם נכון, אין לנו סמכויות לעשות אכיפה לגבי האם הטעו את העובדת והאם הוא קלט עובדת אחרת - - -

יחיאל חיליק בר: הייתם רוצים סמכויות כאלה?

<מאיה טאוסיג: אני לא יודעת להגיד.

יחיאל חיליק בר: אם זה היה מועיל למטרה של כולנו, שלא יפוטרו נשים בהריון.

<מאיה טאוסיג: אני לא יודעת להגיד אם אנחנו הגוף הנכון לעשות את זה.

<מאיה טאוסיג: מדובר בהיקפים גדולים.

<מאיה טאוסיג: אני לא יודעת.

<מאיה טאוסיג: המשרד יכול לבחון את זה.

יחיאל חיליק בר: אם המטרה היא לבדוק כל מקרה.

<מאיה טאוסיג: יש לי עוד משהו נוסף לומר.

<מאיה טאוסיג: צריך לזכור שיש מינהל הסדרה ואכיפה.

<מאיה טאוסיג: אכיפה הוא הצד השני של מינהל ההסדרה.

<מאיה טאוסיג: באכיפה מתקבלות תלונות ונפתח הליך אכיפה שהוא לא רק יזום מהמשרד אלא גם על בסיס תלונות של עובדות.

<מאיה טאוסיג: הרי עובדות בסופו של דבר יודעות הכי טוב מה קורה בעסק כי היא בקשר עם העובדים האחרים וכולי, והיא יודעת שקלטו מישהי אחרת לתפקיד שלה אחרי שנתנו היתר לפיטורים שלה.

<מאיה טאוסיג: היא יכולה להתלונן אצלנו, גם בנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה שזה עיקר העניין.

<מאיה טאוסיג: יכול להיות שתהיה לה עילה מוצדקת להפליה על בסיס הריון.

<קרן בר יהודה: זה ממש לא המצב בפועל.

יחיאל חיליק בר: קודם כל, השאלה היא למה החוק לא אמור להגן עליה לפני שהיא תתלונן.

יחיאל חיליק בר: אמרו כאן, ובצדק, שרוב הנשים שנמצאות במצב הזה, הן הצד החלש בסיפור הזה מול המעסיק ואולי לא צריך לחכות שהן יתלוננו אלא אולי צריך להגן עליהן ולתת להן מענה לפני כן.

<מאיה טאוסיג: שוב, יכול להיות.

<מאיה טאוסיג: זה רעיון שפעם ראשונה אנחנו שומעים אותו.

<מאיה טאוסיג: יכול להיות.

<מאיה טאוסיג: אני לא יודעת.

<מאיה טאוסיג: אפשר לנסות לבחון את זה ולעשות איזושהי בדיקה.

<קרן בר יהודה: גם כשהן מתלוננות, שולחים את המעסיק לקבל היתר.

<קרן בר יהודה: זה מה שקורה בפועל באגף אכיפה.

<רבקה מקובר: אני רוצה להסביר לגבי מכירת פעילות.

<רבקה מקובר: אני לא מדברת על כך שאיזו מכולת העסיקה עובדת בהריון ויכול להיות שהפסקת הפעילות היא פיקציה.

<רבקה מקובר: בעיקר כאשר אנחנו מוכרים עסקים, מדובר לא בשתי עובדות אלא בחמישים או במאה עובדות כאשר בתוכן יש כמה בהריון.

<רבקה מקובר: כאשר יש לך אישור רואה חשבון וכאשר העובדת אומרת שהוא סוגר, לכאורה זה יהיה מאוד - - -

יחיאל חיליק בר: אבל אנחנו לא מדברים על המקרים המובנים.

יחיאל חיליק בר: אנחנו מדברים על איך להגן במקרים שהם יותר בתחום האפור.

יחיאל חיליק בר: מה שאתם עושים הוא מובן.

<רבקה מקובר: אנחנו מוכנים לבדוק.

<רבקה מקובר: אנחנו לא מתעצלים.

יחיאל חיליק בר: אנחנו רוצים לראות איך אפשר אולי לתת לכם כלים.

יחיאל חיליק בר: עורכת הדין קרן בר-יהודה, לשכת עורכי הדין.

יחיאל חיליק בר: אחריה עורכת הדין דנה נאור.

<קרן בר יהודה: תודה.

<קרן בר יהודה: אני רוצה להתייחס גם לנושאים שעוד לא עלו כאן ואני רוצה להעלות אותם, אבל גם לנושאים שכבר עלו כאן.

<קרן בר יהודה: קודם כל אני רוצה לומר בהמשך לפתיחה שאין רצון בחוק – ואני חושבת שזאת גם טעות – להגן על כלל הנשים בהריון באופן מוחלט מפני פיטורים בגלל שמה לעשות, נסיבות החיים הן כאלה שלפעמים עובדת יכולה להיות עובדת גרועה וגורמת נזק, גם כשהיא בהריון, והאיזון הנכון הוא לתת סמכות בחוק כמו שניתן לאגף מקצועי שיסדיר את הדברים.

<קרן בר יהודה: אני חושבת שהמצב הופך להיות יותר ויותר סבוך משפטית וחלק מהקושי הגדול הוא שעורכת הדין רבקה מקובר היא אכן עורכת דין אבל יש עובדות נוספות באגף ההסדרה שנותנות היתרים והן לאו דווקא משפטניות.

<קרן בר יהודה: אני חושבת ששם אנחנו נקלעים לחלק מהבעיה וזה לא קורה בגלל חוסר רצון או חוסר עניין, אלא פשוט כי יש כאן עניין מקצועי משפטי טהור והדברים נבחנים גם בעיניים משפטיות תקלה אחת כזאת שהצבענו עליה והגשנו נייר עמדה בדיון בינואר הוא הנושא של מתן היתר לפיטורים ערב יציאתה לחופשת לידה.

<קרן בר יהודה: האיזון חורג מהאיזון שקבוע בחוק.

<קרן בר יהודה: זה איזשהו איזון שאגף ההסדרה לקח על עצמו להתיר פיטורים של עובדת במועד עתידי דחוי ולא ידוע כי בעצם היא צריכה ללדת ואז אומרים, וזאת פיקציה, שהכנסנו את הפיטורים שלה לתוקף ביום קודם.

<קרן בר יהודה: אחרי שהגשנו את נייר העמדה בעניין הזה, יצא בחודש אפריל האחרון גם פסק דין של בית הדין לעבודה בתל אביב שקבע גם הוא שהנוהג הזה פסול ואגף ההסדרה ממשיך לתת היתרים כאלה, היתרים לערב צאתה לחופשת לידה.

<קרן בר יהודה: הבעיה כאן היא בעיה של שני הצדדים.

<קרן בר יהודה: אם העובדת צריכה להישאר בעבודה ואין לי מה לפטר אותה, אין סיבה להתיר את פיטוריה ערב צאתה לחופשת לידה אלא היא צריכה להיות מוגנת לכל התקופה שקבועה בחוק.

<קרן בר יהודה: מצד שני, אם מדובר בעובדת שגורמת נזק ויש טעם בפיטורים שלה, למה צריך לחכות עד ערב צאתה לחופשת לידה?

<קרן בר יהודה: למה לתת לה הגנה בכלל?

<קרן בר יהודה: יש כאן חריגה גדולה ממה שכתוב בחוק וזה גם לטעמו של בית הדין לעבודה.

<מאירה בסוק: חשוב לי לומר משהו על פסק הדין הזה.

<מאירה בסוק: יש פסק דין הפוך שניתן בבית הדין האזורי לעבודה בחיפה והוא אומר בדיוק הפוך, שיש לנו סמכות כזאת.

<מאירה בסוק: אנחנו גם ערערנו על פסק הדין של בית הדין האזורי בתל אביב.

<קרן בר יהודה: כאן יש מקום שהמחוקק צריך להגיד את דברו בצורה ברורה יותר, למרות שלטעמי החוק ברור אבל אם יש כל כך הרבה חוסר בהירות, זאת נקודה שהיא נקודה שלא טובה לא למעסיקים ולא לעובדות.

<קרן בר יהודה: כלומר, לשני הצדדים כאן יש עניין שהנוהל הזה ישתנה.

<רבקה מקובר: לכל מי שחותם, יש.

<קרן בר יהודה: אני תוהה שוב על ההכשרה המשפטית שנחוצה לעניין הזה.

יחיאל חיליק בר: יש מישהו שחותם על היתרים ואין לו סמכות או הכשרה?

<רבקה מקובר: אין דבר כזה.

<רבקה מקובר: ההכשרה היא הכשרה רבה.

יחיאל חיליק בר: גם אם הוא לא עורך דין.

<רבקה מקובר: זה בא דווקא מהכנסת הנכבדה שטענה שזה לא יכול להיות שחוקר חוקר את הדברים ובסופו של דבר מאן דהוא נותן החלטה.

<רבקה מקובר: מי שחש את הצדדים, חש את מה שקרה מעבר לנייר הכתוב, יכולת השיפוט שלו היא הרבה יותר טובה.

יחיאל חיליק בר: המחוקק נתן לחוקר סמכות.

<רבקה מקובר: בוודאי.

<קרן בר יהודה: זה נכון לחלוטין, מה שאומרת רבקה.

<קרן בר יהודה: אני לא ידעתי את החצי השני, שיש הסמכה.

<קרן בר יהודה: בעניין הזה אני רוצה להגיד שגם בשאלה של האם הפיטורים הם עקב הריון או לא עקב הריון, חוק שוויון קובע נטל על המעביד בעניין הזה וגם השאלה האת של נטלי הוכחה היא שאלה משפטית שגם בתי הדין מתחבטים בה רבות.

<קרן בר יהודה: שוב, אני לא בטוחה איזה הליך הכשרה עוברות המפקחות.

<קרן בר יהודה: אני בטוחה שפרט לרבקה אין לאחרות השכלה משפטית ואני חושבת שיש כאן איזושהי תקלה בעייתית.

<קרן בר יהודה: אני רוצה לחדד את הבעיה שהעלה עורך דין אסרף.

<קרן בר יהודה: בתי הדין נותנים מעמד עליון להחלטה של הממונה, שזה אומר שאם יש היתר לפטר בהריון, גם אם אני מגיעה אחרי שנה בתביעה לבית הדין ואומרת שאחר כך קלטו בפועל עובדות נוספות, בתי הדין לעבודה אומרים שניתן היתר, אין פגיעה בחוק עבודת נשים.

<קרן בר יהודה: המשוכה הזאת, המעביד עבר אותה ברגע שיש היתר.

<קרן בר יהודה: במובן הזה הפרספקטיבה של הזמן היא באמת מאוד מאוד נחוצה אצל הממונה כי בדיעבד מאוד קשה לעסוק בה.

<קרן בר יהודה: יכול להיות שגם כאן צריך לחשוב על איזשהו תיקון חקיקה שייתן לבתי הדין סמכות לבחון את ההחלטה בדיעבד, לא בעיניים של הידע שהיה במועד מתן ההחלטה אלא של ידע מאוחר יותר על מה עשה המעביד עת צמצם ובעצם שכר עובדים, שעשה שינויים אחרי מתן ההיתר.

יחיאל חיליק בר: תודה.

יחיאל חיליק בר: עורכת הדין דנה נאור, שדולת הנשים.

<דנה נאור מנדאל: תודה רבה.

<דנה נאור מנדאל: אני מנהלת המחלקה המשפטית של שדולת הנשים.

<דנה נאור מנדאל: אנחנו עוקבות אחרי הנושא הזה כבר די הרבה זמן.

<דנה נאור מנדאל: גם היה לנו שיח עם הנציגות של משרד הכלכלה.

<דנה נאור מנדאל: שאלת מהיכן נוצר הפער.

<דנה נאור מנדאל: אני כן משוכנעת שכולנו כאן לאותה מטרה וכולנו רוצות לקדם תעסוקת נשים.

<דנה נאור מנדאל: נראה לי שיש כאן, אני לא יודעת אם עודף חקיקה, עודף מורכבות חקיקתית.

<דנה נאור מנדאל: בסופו של דבר הפער נוצר מכך שהאישה שפונה אלינו או לכל אחד מהארגונים – לויצ"ו, לנעמ"ת, לעורכות הדין הפרטיות – מבחינתה לא אכפת לה אם היא מועסקת בחוזה לתקופה קצובה או לא לתקופה קצובה, כמו שעלה כאן, אם היא מועסקת חמישה וחצי חודשים או ארבע שנים.

<דנה נאור מנדאל: היא יודעת שהיא פוטרה ולהרגשתה זה על רקע הריונה.

<דנה נאור מנדאל: ברגע שהיא פנתה למערכת, יש המון סיווגים והמון מורכבויות.

<דנה נאור מנדאל: רוב הנשים לא מיוצגות או רוב הנשים לא זוכות לסיוע המשפטי החינמי שלנו ושל המון גופים כמו ויצ"ו, נעמ"ת, ההסתדרות וכולי.

<דנה נאור מנדאל: יש המון גופים שרוצים לסייע.

<דנה נאור מנדאל: המעסיקים מיודעים, ויש כאן פערי כוחות.

<דנה נאור מנדאל: נראה לי שהדבר הנכון, ואנחנו גם העלינו את זה, שבתוך משרד הכלכלה כן צריך להיות גוף אחד, כמו שנהוג היום לומר One stop shop – זאת תמיד התפיסה – במקום ההפניה הזאת שהעובדת מתקשרת, אומרים לה: לא, את זה נציבות שוויון כי את פחות מחצי שנה, את זה חוזה לתקופה קצובה או את מורה וזה נוהל אחד.

<דנה נאור מנדאל: כלומר, לפקידות יש את כל הידע ואני באמת אומרת את זה בהערכה רבה והן עושות את עבודתן במסירות ומתוך כל הכוונות הטובות, אבל המורכבות הבירוקרטית הזאת היא גם ששוברת את הנשים.

<דנה נאור מנדאל: כל הסיפור, הבאג הנוכחי התחיל מאיזשהו פוסט בפייסבוק שמבחינה חוקית המעסיק פעל כדין, אבל זה יוצר תחושה מאוד קשה.

<דנה נאור מנדאל: כלומר, זה מה שיוצר את התחושה של נשים עובדות אין להן הגנה בתקופת ההיריון וכי הן מופקרות, כי יש כל כך הרבה מערכות שונות שפועלות ולא בסנכרון.

<דנה נאור מנדאל: נכון שבעולם אידיאלי הגופים השונים מפנים ומסונכרנים אחד עם השני אבל אנחנו לא בעולם אידיאלי אלא בעולם של חוסר משאבים.

<דנה נאור מנדאל: מהניסיון שלנו, נשים שמתקשות הרבה פעמים להתלונן, מקבלות מענה זמן רב לאחר מכן.

<דנה נאור מנדאל: נציבות שוויון היא גוף מדהים שיש לו מעט מאוד עורכות דין ועורכי דין כך שהם לא באמת יכולים לסייע במיצוי זכויות.

<דנה נאור מנדאל: כולנו ארגונים שפועלים מתרומות.

<דנה נאור מנדאל: בסופו של דבר צריך להתמודד עם הנושא הזה של נשים שמפוטרות בזמן ההיריון.

<דנה נאור מנדאל: אולי זה הגיוני שיחידות שונות יטפלו בזה, אבל צריך להיות גוף אחד שמתכלל את זה במשרד הכלכלה ומקצה את המשאבים הנכונים.

יחיאל חיליק בר: מה בכלל אחוז המודעות של נשים שיש להם למשל ייעוץ חינם בארגונים?

<דנה נאור מנדאל: אם כן, נחזור לדברים פרקטיים וקונקרטיים.

<דנה נאור מנדאל: בכל דיון כזה, כל שנה, עולה הדרישה שלנו, הארגונים, וביקשנו – ואני יודעת שזה נופל בעניינים בירוקרטיים – שיידעו במכתב הזימון לשימוע שיש ארגונים שנותנים סיוע משפטי חינמי, ייעוץ והכוונה.

<דנה נאור מנדאל: תמיד עולה כאן השאלה מה את אומרת בשימוע.

<דנה נאור מנדאל: נשים רבות לא יודעות מה להגיד בשימוע.

<דנה נאור מנדאל: אישה למשל יודעת שמגייסים לה מחליפה לתפקיד אבל היא לא מבינה איזה חשיבות יש למידע הזה.

<דנה נאור מנדאל: המעסיק לא ינדב את המידע הזה כי הוא טוען למשל קיצוצים.

<דנה נאור מנדאל: הרבה פעמים העובדת עצמה צריכה לדעת מה להגיד לחוקרת, לא לשקר חס וחלילה אבל איזה נתונים להציג לחוקרת כדי שהחוקרת תבין מה נעשה כאן.

יחיאל חיליק בר: האם יש לכם מידע או סטטיסטיקה על כמה נשים מפוטרות בזמן הריון ופונות לאיזשהו ארגון או הן משלימות עם מר גורלן כי הן לא יודעות לאן לפנות?

<דנה נאור מנדאל: אנחנו מקבלות בנושא הזה תמיכה ממשלתית ובטח גם הארגונים האחרים.

<דנה נאור מנדאל: כלומר, יש שאיפה של המדינה להפנות נשים אבל אין לי מושג.

<דנה נאור מנדאל: אני לא יודעת מה היקף הפניות.

<דנה נאור מנדאל: אני יודעת שאחוז הפניות אלינו על פיטורי נשים בהריון הוא האחוז הכי משמעותי מהקו סיוע שלנו ונראה לי שכך גם ב-ויצ"ו וב-נעמ"ת.

<דנה נאור מנדאל: זאת סיבה מספר אחת לפניות נשים אלינו, פיטורי נשים בהריון.

<דנה נאור מנדאל: לפחות אצלנו זה כך.

<דנה נאור מנדאל: שוב, בהפרדה, כי לא כולן נכנסות לגדרי חוק עבודת נשים.

<דנה נאור מנדאל: חלק מפוטרות עוד הרבה לפני כן וחלק מפוטרות או לא נקלטות בשלבי הקבלה לעבודה.

<מאירה בסוק: נושא של הפרות משמעת זה דבר מאוד בעייתי כי פתאום היא מפרה משמעת.

<מאירה בסוק: ארבע-חמש שנים היא עבדה נהדר, אבל פתאום היא בהריון והיא מפרה משמעת.

<דנה נאור מנדאל: אני רוצה לתת דוגמה להפרת משמעת.

<דנה נאור מנדאל: היה לנו מקרה של פקידה במשרד עורכי דין, שזה אחד הנושאים שהכי מעסיקים אותנו, משרדי עורכי דין כי נשים ממעטות להתלונן, במיוחד עורכות דין.

<דנה נאור מנדאל: זאת הייתה פקידה שהפרת המשמעת שלה הייתה שהיא אכלה פריכית בעמדת העבודה שלה.

<דנה נאור מנדאל: זאת אולי באמת הפרת משמעת כי אכן נאמר לה כנראה לא לאכול בעמדת העבודה, אבל היא אכלה, היא הפרה משמעת, ועל זה המעסיק אמר לה באותו יום: לכי ואל תחזרי.

<דנה נאור מנדאל: אני לא יודעת איך זה התגלגל אבל לצורך העניין, הפרות משמעת, יש פה ספקטרום לגבי מהי הפרת משמעת.

<רבקה מקובר: תני לנו את הקרדיט שנדע.

<דנה נאור מנדאל: אני בטוחה.

<דנה נאור מנדאל: פתחתי ואמרתי שאני לא באה בטענה שאתן עושות משהו נגד עובדות, אבל אני חושבת שבסופו של דבר למעסיק יש יותר כוח ויש לו דרך להמשיג את הדברים בצורה אחרת ולהציג את הדברים.

<דנה נאור מנדאל: בנוסף, יש את הבעיה הגדולה שפשוט מרעים תנאי עבודה של עובדות.

<קריאה: מושיבים אותה בחדר סגור.

<דנה נאור מנדאל: זה עולה שוב ושוב בכל דיון.

<קריאה: גורמים לה ללכת בהסכמה.

יחיאל חיליק בר: לפני שנעבור לתגובות משרד הכלכלה, יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

<קרן בר יהודה: אני חייבת לומר משהו כי עלתה תלונה על לשכת עורכי הדין כמקום שאופייני אצל עורכי הדין.

<קרן בר יהודה: אני חייבת לבשר שביום ראשון האחרון הושק בלשכת עורכי הדין קו טלפוני שנותן מענה לתלונות של הפליה על רקע מגדר, גם בהריון אבל גם לענייני הטרדה מינית ופערי שכר.

<קרן בר יהודה: זה פיילוט בחודש הראשון אבל עונות עורכות דין לעורכות דין ולנשים שמועסקות על ידי עורכי דין בדיוק בנושאים האלה.

<קרן בר יהודה: הלשכה מתייחסת מאוד בחומרה לדברים האלה.

<קריאה: מצוין.

משינסקי אבן: אני מעמותת טבקה, שוויון וצדק ליוצאי אתיופיה, ליוצאות אתיופיה במקרה הזה.

משינסקי אבן: לצערי מאז הדיון שהתקיים בחודש ינואר האחרון, לא נעשה דבר כדי לקדם באמת את הטענות שהעלו חברותיי בדיון עצמו.

משינסקי אבן: לצערי אני נאלצת לחזור שוב על הנקודה בה אנחנו נכנסים לפעולה.

משינסקי אבן: אני רוצה לחזק את דבריה של עורכת הדין נאור ולענות גם לשאלתו של היושב ראש.

משינסקי אבן: המודעות היא קטנה.

משינסקי אבן: כלומר, נשים, במיוחד מאוכלוסיות מוחלשות, כלל לא יודעות מה הזכויות שלהן וכלל לא יודעות שהופרו הזכויות שלהן.

משינסקי אבן: בדיון בחודש ינואר דיברנו על מספר הפניות שמתקבלות במינהל ההסדרה והאכיפה והוא היה ממש ממש קטן.

משינסקי אבן: הוא היה מאוד זעום ביחס למספר הנשים במדינה ולמספר ההפרות.

משינסקי אבן: אז דובר על הצורך בהנגשה, גם שפתית, גם במקומות עבודה.

משינסקי אבן: עובדי קבלן.

משינסקי אבן: עובדות קבלן.

משינסקי אבן: נשים שכלל לא מודעות לזכויות שלהן.

משינסקי אבן: העמותות והארגונים עושים את העבודה בצורה הטובה ביותר, אבל זאת לא יכולה להיות רק העבודה שלנו.

משינסקי אבן: כלומר, לא יכולים לסמוך על זה שעמותת טבקה תנגיש את זכויותיהן את יוצאות אתיופיה, שדולת הנשים תנגיש את זכויותיהן של הנשים בכלל, אותו דבר ויצ"ו ונעמ"ת.

משינסקי אבן: זה חייב להיות משהו מדינתי.

משינסקי אבן: זה חייב להיות משהו מוסדר.

משינסקי אבן: גם אישה ממעמד חברתי, מעמד ביניים, שמגיעה לשימוע במינהל ההסדרה והאכיפה, קודם כל היא פונה, היא יודעת שיש לה בכלל זכויות ולכן היא פונה.

משינסקי אבן: גם שם פער הכוחות בינה לבין המעביד הוא עצום.

משינסקי אבן: כאשר מדובר באוכלוסיות מוחלשות, בעולות חדשות, במעמד סוציו אקונומי נמוך, נשים שעובדות כדי לשרוד – הן כלל לא מודעות לדברים האלה.

משינסקי אבן: גם אם הן מגיעות, גם אם הן בכלל פונות, הרבה פעמים בעיה בה אנחנו נתקלים בטבקה היא שעולות יוצאות אתיופיה מקבלות, גם אם הן פונות דרכנו, זימון לשימוע במינהל ההסדרה בשפה העברית, אין להן מושג לאן הזמינו אותן, הן לא מודעות לזכות שלהן לקבל ייעוץ משפטי בכלל לפני הדבר הזה.

משינסקי אבן: כלומר, פער הכוחות רק מועצם ולא מוקטן.

משינסקי אבן: זאת בעיה שאנחנו חוזרים עליה שוב ושוב.

יחיאל חיליק בר: לדעתך זה בגלל שלא מושקעים משאבים על ידי המדינה בהנגשה.

משינסקי אבן: בהחלט.

<קרן בר יהודה: דובר על זה בוועדה.

משינסקי אבן: אני חייבת לציין את זה כי עורכת הדין בר יהודה העלתה זאת.

משינסקי אבן: גם בדיון בינואר הועלתה ההצעה לשים לוח זכויות במרפאות לבריאות האישה בשפות השונות.

משינסקי אבן: הנגשה שפתית.

משינסקי אבן: נשים לא יודעות וזאת לא יכולה להיות רק העבודה של הארגונים אלא זאת חייבת להיות עבודה מדינתית.

יחיאל חיליק בר: עוד מישהו שחייב לומר משהו לפני שאנחנו נותנים את רשות הדיבור למשרד הכלכלה?

יחיאל חיליק בר: אין.

יחיאל חיליק בר: אם תוכלו להתייחס ולומר מה אתם עושים כדי להנגיש את הנושא.

<רבקה מקובר: אני אומר מה אנחנו עושים כדי להנגיש.

<רבקה מקובר: קודם כל, בימים הקרובים יוצאת חוברת, כמו שדיברת עליה, והיא תופץ היכן שצריך.

משינסקי אבן: גם בשפה האמהרית?

משינסקי אבן: על זה מדובר כבר שנים.

<רבקה מקובר: בעברית ובערבית.

<רבקה מקובר: זאת הערת ביניים להערה שלך.

<רבקה מקובר: אין מצב, וזה לא משנה אם זאת אישה שמדברת אמהרית או יודעת רק רוסית או ערבית, שאנחנו לא נדאג שבבוא המועד שלה להגיב, יהיה מישהו דובר בשפתה.

משינסקי אבן: היא כלל לא יודעת שהיא מוזמנת.

משינסקי אבן: היא לא מבינה את הזימון.

<רבקה מקובר: אני מדברת על מי שמגיעה לזימון.

<רבקה מקובר: אנחנו בודקים את הדבר הזה.

<רבקה מקובר: את אומרת שאין בשפה האמהרית.

<רבקה מקובר: אני לא פוסלת שזה יהיה גם בשפות אחרות אבל בשלב ראשון הוציאו בעברית ובערבית.

משינסקי אבן: מדובר על זה כבר שנים.

<רבקה מקובר: זה יוצא.

<רבקה מקובר: את יכולה לצטט אותי, שאני אמרתי שזה יוצא.

<קרן בר יהודה: איפה זה יופץ?

יחיאל חיליק בר: רבקה, דיברת בצדק על אוכלוסיות מוחלשות והשאלה אם אפשר להכליל את השפה האמהרית כאוכלוסייה מוחלשת.

<רבקה מקובר: אני אבדוק באיזה שלב.

<רבקה מקובר: אני לא רוצה להגיד שנעשה בלי שאני בודקת.

<רבקה מקובר: אני יודעת שבזמנו דיברו על כך ששלב א' יצא בעברית ובערבית, ואני שומעת שזה מה שיצא, ושלב ב' יכול להיות שיצא ברוסית ובאמהרית.

<רבקה מקובר: אני לא רוצה להתחייב על דבר שאני לא יודעת באיזה שלב הוא נמצא.

<רבקה מקובר: כאמור, אני אעלה את זה וברגע שאצא מכאן, אני אבדוק.

משינסקי אבן: אני חייבת לציין.

משינסקי אבן: זה שזה שלב א', זה יפה ונחמד, אבל מדובר על זה שנים.

משינסקי אבן: שנים מדברים על הנגשה לשפות האמהרית ורוסית וגם בינואר דובר על זה שוב.

יחיאל חיליק בר: נתייחס לזה בהמלצות הוועדה.

<רבקה מקובר: דבר נוסף שרציתי לומר הוא שאנחנו עושים פרסום אינטנסיבי, בדקה ל-8:00 בו פונים למעבידים ולעובדות בדיוק בנושא הזה.

<רבקה מקובר: אנחנו גם נותנים לארגונים מסוג נעמ"ת, שדולת הנשים, קו לעובד וארגונים ערביים שעוסקים בהסברה לעובדים.

<רבקה מקובר: יש תמיכות מהמשרד שלנו ותומכים בהם.

<רבקה מקובר: יש להם קריטריונים כדי לקבל תמיכה והמשרד תומך בהם כי אנחנו רוצים לתמוך בעובדים.

<מאיה טאוסיג: הערה אחת קטנה לדבריה של עורכת הדין קרן בר יהודה.

<מאיה טאוסיג: לגבי הדרישה שהמפקחות יהיו עם השכלה משפטית או עורכות דין.

<מאיה טאוסיג: מדובר בהחלטות מינהליות.

<מאיה טאוסיג: בפועל שירות המדינה וכל רגולטור ורגולטור, יש החלטות מינהליות והאנשים שמקבלים את ההחלטות האלה, הם לא עורכי דין.

<מאיה טאוסיג: אני לא חושבת שיש סיבה מסוימת שדווקא כאן כן יהיו עורכי דין.

<מאיה טאוסיג: אני יכולה להבטיח לך שהם מקבלים ייעוץ צמוד, לא רק בגללי.

<מאיה טאוסיג: זה לא קשור.

<מאיה טאוסיג: הן מעמיקות בחוק הזה, הן מכירות, הן עוברות איזשהו הליך של הסמכה על מנת לוודא שהן מכירות את הדברים וזה לא שמהיום הראשון לעבודתן הן חותמות על החלטה אלא זה הליך שאורך כשנה, אם אני לא טועה.

<רבקה מקובר: יותר משנה.

<רבקה מקובר: גם אחר יש עדיין חפיפה.

<מאיה טאוסיג: הן מלוות ואפילו עשינו איזשהו נוהל פנימי כדי להבטיח שיש אחידות בהחלטות כי כל מפקחת לכאורה יכולה לקבל החלטה אחרת.

<מאיה טאוסיג: שמענו על זה גם טענות ממשרד המשפטים ולכן עשינו את הנוהל הזה, על מנת לוודא שלא חשוב לאיזו מפקחת את תגיעי, אותה החלטה תינתן.

<רבקה מקובר: בהיבט של הקונספט הכללי.

<מאיה טאוסיג: כן.

<מאיה טאוסיג: אבל כל תיק, לא חשוב לאיזו מפקחת הוא יגיע, ההחלטה תהיה אותה החלטה.

יחיאל חיליק בר: מה התשובה לגבי השפה האמהרית?

<מאיה טאוסיג: אנחנו נבדוק את זה.

<רבקה מקובר: אם אתה רוצה, אני יכולה להתקשר עכשיו ולתת לך תשובה.

יחיאל חיליק בר: לא.

יחיאל חיליק בר: כמשתתף שיושב מהצד, אני רוצה שנבין מה התשובה.

<מאיה טאוסיג: בשלב ראשון אנחנו מוציאים את החוברת בשפה העברית והערבית שהן השפות הרשמיות.

<מאיה טאוסיג: נראה אם זה מצליח, נראה אם זה עושה את האפקט ואחר כך נהיה מוכנים לשקול עוד שפות.

<דניאל בן משה: אם אפשר, שני משפטים.

<דניאל בן משה: אני ממשאבי אנוש במשרד התחבורה.

<דניאל בן משה: אולי בגלל רגישות יתר לעובדות בהריון, אצלנו אין בעיה של פיטורים.

<דניאל בן משה: אצלנו היה מקרה הפוך, זיוף הריון.

<רבקה מקובר: נכון.

<רבקה מקובר: ספר.

<דניאל בן משה: עכשיו מדובר בתיק פלילי.

<דניאל בן משה: זה מגיע גם למצבים כאלה.

יחיאל חיליק בר: זה שמישהי עשתה את עצמה שהיא בהריון, זה לא משליך על הכול.

<דניאל בן משה: תראה לאן זה מגיע לפעמים.

<שרון צ'רקסקי: אולי תשאלו למה אין בכלל נשים במשרד התחבורה.

<דניאל בן משה: אין בכלל נשים?

<שרון צ'רקסקי: אולי בדרגות הנמוכות.

<דניאל בן משה: את מתמצאת במה שקורה במשרד התחבורה?

<שרון צ'רקסקי: כן.

<דניאל בן משה: את יודעת מי נמצאות במשרות הבכירות?

<דניאל בן משה: תלמדי ותחזרי אלי.

<שרון צ'רקסקי: תגיד באחוזים.

יחיאל חיליק בר: זה לא נושא הדיון.

יחיאל חיליק בר: לא נפתח את זה כאן.

יחיאל חיליק בר: אני בטוח שחבר הכנסת זחאלקה יעלה גם את הנושא הזה.

יחיאל חיליק בר: יש עוד משהו שמשרד הכלכלה רוצה לומר?

יחיאל חיליק בר: סיכום של משרד הכלכלה, בבקשה.

<רבקה מקובר: אני חושבת שאנחנו כעובדי מדינה, אנחנו משרתי ציבור והתפקיד שלנו מיועד לתת שירות לציבור.

<רבקה מקובר: נכון שאנחנו חייבים בנושא הזה - ואנחנו עושים את זה - לעזור לעובדת בהריון לעבור בשלם תקופה שהיא מאוד מצומצמת.

<רבקה מקובר: אני חושבת שאנחנו מתייחסים לכל בקשה בדחילו ורחימו וזה מלווה כל מפקחת.

<רבקה מקובר: אפילו עת אנחנו יושבים ואוכלים, זה נושא הדיון.

<רבקה מקובר: בשונה מצד זה או אחר, אנחנו רואים את שני הצדדים.

<רבקה מקובר: חזקה עלינו שלא אנחנו מנועים מטעויות – אין אדם שמנוע מטעויות – ובית הדין יכול לבוא ולומר שטעינו וזה בסדר ואנחנו מקשיבים לטעויות אם וכאשר יהיו.

<רבקה מקובר: אבל להאשים אותנו שאנחנו לא מבינים כשמרמים אותנו ומישהו מבקש לפטר עובדת שבדיוק עכשיו לא מרוצים ממנה כי היא בהריון או שהוא סתם סגר את העסק ומחר הוא פותח אותו שוב – המיומנות שלנו בנושאים האלה היא כל כך מתוך ניסיון חיים ולא מתוך זה שאני מנסה להציג.

<רבקה מקובר: זה רק ניסיון חיים.

<רבקה מקובר: זה לא אומר שלא מתחלקים בדרך דברים.

<רבקה מקובר: אני מדברת על הכלל ובכלל נעשית עבודת קודש מקצועית עם הפנים לעובד.

יחיאל חיליק בר: כנראה אפשר לשכלל גם אותה.

<רבקה מקובר: תמיד.

<רבקה מקובר: אנחנו תמיד פתוחים להקשיב.

<רבקה מקובר: אמרתי לחברתי שכאשר אני מפסידה בבית הדין, כשזה קורה, אני בכלל לא רואה בזה הפסד.

<רבקה מקובר: אני חשבתי א', בית הדין חשב ב', עפר אני לרגליו.

<רבקה מקובר: אין בזה שום בעיה.

<רבקה מקובר: לא חשבתי לרגע שאנחנו סגנו של אלוהים ולא לידו.

<רבקה מקובר: אנחנו עושים עבודתנו הכי טוב שאנחנו יכולים וכל הזמן משפרים וכל הזמן בתנועה.

יחיאל חיליק בר: חשוב לומר שגם אם מישהו זרק פה משהו, הנחת היסוד שלנו היא שאתם עושים את העבודה כדי לסייע ומתוך כוונה טובה.

יחיאל חיליק בר: אתם לא הצד הרע כאן.

יחיאל חיליק בר: יחד עם זאת, כל טוב אפשר להפוך ליותר טוב ולהרבה יותר טוב, וכנראה שיש גם לקונות בחוק גם לקונות בסמכויות שאולי צריכות להינתן לכם ולא ניתנות לכם.

יחיאל חיליק בר: אנחנו רוצים לעזור לכם לעזור לנו בסיפור הזה.

יחיאל חיליק בר: חלק מהדברים שהמלצנו כאן אני רוצה להטמיע בהמלצות הוועדה.

יחיאל חיליק בר: אני מסכם את הדיון.

יחיאל חיליק בר: הוועדה מודה לחבר הכנסת זחאלקה על כך שהעלה את הנושא הזה שוב באמצעות הצעה לסדר היום.

יחיאל חיליק בר: הוועדה גם מודה לאגף ההסדרה במשרד הכלכלה על הצגת הנתונים בשנית לגבי פיטורי נשים בהריון לגבי שנת 2013 עם תוספת של הרחבה מסוימת ומינורית לגבי התפלגות ההיתרים ב-2013 ועל כל העבודה שאתם עושים בנושא.

יחיאל חיליק בר: יחד עם זאת, הוועדה רשמה לעצמה מספר לקויות שעלו ביחס לנתונים של 2013.

יחיאל חיליק בר: לגבי קליטת כוח אדם.

יחיאל חיליק בר: הוועדה מבקשת מאגף ההסדרה לבחון היתר פיטורים מסיבות כלכליות.

יחיאל חיליק בר: יש לבדוק ולעקוב אחרי המעסיק שהוא לא קולט עובדות חדשות ועובדים חדשים ובחינת הרחבת סמכויות בחוק.

יחיאל חיליק בר: נעזור לכם להיות יותר ברי סמכות לבדוק את זה גם בדיעבד.

יחיאל חיליק בר: לגבי שיטת העסקה.

יחיאל חיליק בר: הוועדה מבקשת מאגף ההסדרה לבחון אופן שיטת העסקה, סוגי החוזים של מועסקים, נוסחים לאורך השנים כי עולה שיש מספר סוגי חוזים וצריך לבדוק את הנושא הזה.

יחיאל חיליק בר: הוועדה קוראת לאגף ההסדרה לפעול למעקב אחרי מעסיק שקיבל היתר לפיטורים ולא להמתין לעובדות שיפנו בטענה מסוג זה כי לא תמיד יש לעובדת את הכוח או את הידע.

יחיאל חיליק בר: הוועדה קוראת למשרד הכלכלה לבחון אי נתינת היתר פיטורים לעובדת או לעובדות עם יציאה לחופשת לידה, בין אם מדובר בפיטורים מוצדקים ובין אם לאו.

יחיאל חיליק בר: הוועדה קוראת לאגף ההסדרה – וזה בהמשך לדברי נציגת טבקה – להנגשת המידע במרכזי הבריאות של קופות החולים, גם בשפה האמהרית והרוסית.

יחיאל חיליק בר: אני לא חושב שמדובר בתוספת תקציבית גדולה.

יחיאל חיליק בר: שוב, אתם מדברים, ובצדק, על אוכלוסיות מוחלשות ואין הרבה אוכלוסיות יותר מוחלשות מהקהילה האתיופית, לצערנו.

יחיאל חיליק בר: כאן אני פונה גם לארגונים.

יחיאל חיליק בר: הוועדה תקיים דיון בהשתתפות שר הכלכלה שידווח לוועדה כבכל שנה על הנתונים לשנת 2014.

יחיאל חיליק בר: לקראת הדיון הוועדה מבקשת לבוא עם פתרונות בסוגיות שעלו כאן.

יחיאל חיליק בר: אני קורא לכל הנכבדות והנכבדים מהארגונים לבוא לדיון הזה עם ההערות כדי לראות מה יושם מהפתרונות וגם לומר לשר היכן אפשר לשפר ולתקן.

יחיאל חיליק בר: אני מודה לכולם על הדיון.