ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 281, 2014-11-17 09:00

עמרם מצנע: בוקר טוב לכם.

עמרם מצנע: לפעמים אנחנו מרגישים את עצמנו בוועדת החינוך עוסקים בנושאים שכנראה לא כל כך מעניינים את הציבור ואת הפוליטיקאים.

עמרם מצנע: מטבע הדברים שבשבועות האחרונים יש נושאים דחופים ומעניינים ולא בטוח שהם תמיד החשובים ביותר, אבל אנחנו, כהרגלנו, מעלים על סדר היום נושאים מקומיים, נושאים בעלי חשיבות, וכך החלטנו לשים על סדר היום שלנו גם את נושא לימוד האנגלית בבתי הספר.

עמרם מצנע: נחשפנו כבר מזמן למחקר שבעצם תמכה קרן קלור.

עמרם מצנע: אני עצמי בניסיון שלי, גם בחיפה וגם בירוחם, למדלי מהר להכיר שאנגלית מהווה את אחד המכשולים העיקריים גם כמובן להשתלבות בחברה המודרנית ורכישת מקצוע, התמחות בתחומי המקצועות שמביאים פרנסה מכובדת לבעליהם.

עמרם מצנע: גם למדתי שהאנגלית היא אחד המכשולים הגדולים לתעודת בגרות שמאפשרת כניסה לעולם האקדמי, שכן יש את הסף של 4 יחידות באנגלית, שבלי ההישג הזה אין כניסה אמיתית לאקדמיה.

עמרם מצנע: לכן, תעודות הבגרות שבהן האנגלית היא ברמה של 3 יחידות הופכות להיות בעצם תמונה על הקיר, ולא הרבה יותר מזה.

עמרם מצנע: גם למדנו לראות שדווקא באוכלוסיות היותר מוחלשות, לימוד האנגלית הוא מכשול עוד יותר גדול, בין אם זה שפה שלישית ולא שפה שניה, בין אם זה ציבורים שלא נחשפים מספיק דרך מה שילדים נוהגים היום לעשות – טלפונים חכמים, מחשבים, שבהם אתה נחשף לאנגלית, אמנם לא אנגלית תקנית, ולא האנגלית שאנחנו רוצים ללמד, אבל נחשפים די מוקדם לשפה בדרך כזו או אחרת.

עמרם מצנע: כמובן שחלק מהגורמים המשפיעים זה חוסר במורים ומורות לאנגלית, מיומנים וטובים שיודעים כיצד ללמד אנגלית.

עמרם מצנע: אני מניח שנשמע על זה בהמשך.

עמרם מצנע: אנחנו נבקש ממחלקת המחקר של הכנסת שהכינה נייר מחקרי על נושא לימודי האנגלית להציג את הדברים.

<אתי וייסבלאו: בוקר טוב.

<אתי וייסבלאו: מרכז המחקר והמידע של הכנסת הכין, לבקשתו, מסמך בנושא לימודי האנגלית, לקראת הדיון.

<אתי וייסבלאו: המסמך בעצם עוסק ב-3 נושאים עיקריים: היקף לימודי האנגלית, הישגים באנגלית והמורים שמלמדים אנגלית.

<אתי וייסבלאו: מה שראינו הוא שאנגלית הוא אחד המקצועות המרכזיים שנלמדים בבתי הספר כיום, בחינוך היסודי, בחטיבת הביניים – לפי ההוראות של המשרד, מוקדשות לו 4 שעות שבועיות, החל מכיתה ד'.

<אתי וייסבלאו: בתיכונים, היקף הלימודים תלוי במספר יחידות הלימוד שבחר כל תלמיד.

<אתי וייסבלאו: נתוני סקרים שערכה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנים האחרונות מעידים שיש פערים ניכרים במספר שעות הלימוד שמוקדשות לאנגלית.

<אתי וייסבלאו: בעיקר אנחנו רואים את זה בחינוך היסודי, שבו אמור להיות שוויון- שעות שבועיות.

<אתי וייסבלאו: מספר השעות שלומד תלמיד תלוי במגזר.

<אתי וייסבלאו: כמו שרואים בלוח 1 במסמך שלי, בחינוך הממלכתי דתי לומדים פחות שעות אנגלית מאשר בחינוך הממלכתי ובחינוך הערבי, תלוי במצב הסוציואקונומי.

<אתי וייסבלאו: ביישובים שנמצאים באשכולות נמוכים יותר מספר שעות האנגלית שנלמד הוא פחות מביישובים שנמצאים באשכול סוציו אקונומי גבוה יותר.

<אתי וייסבלאו: תלוי גם במיקום הגיאוגרפי – בתל אביב, מספר שעות הלימוד גדול ב-20% יותר מאשר בדרום.

<אתי וייסבלאו: בתל אביב לומדים 3,6 שעות שבועיות אנגלית בכל שבוע, ובדרום – 3 שעות שבועיות.

<אתי וייסבלאו: נתון נוסף שאנחנו רואים שעלה מהסקרים וגם מדוח בקרת התקן של המשרד הוא שלא כל בתי הספר לומדים אנגלית כמו שהם היו אמורים ללמוד.

<אתי וייסבלאו: על פי דוח בקרת התקן האחרון, לשנת תשע"ג, ב-9% מבתי הספר הממלכתיים דתיים שהשתתפו בסקר, היסודיים, לא נלמד אנגלית באחת או יותר משכבות הגיל בהן היה אמור להילמד.

<אתי וייסבלאו: אם אנחנו בוחנים את נושא ההישגים, בעצם בחינוך היסודי, בחטיבות הביניים אנחנו יכולים לראות באמצעות דוח המיצב, ובבתי הספר התיכוניים באמצעות בחינות הבגרות, אנחנו רואים שבשנים האחרונות במיצב היתה עליה בהישגי המיצב, גם בכיתות ה' וגם בכיתות ח', אבל הפערים בין החינוך העברי לחינוך הערבי, וגם בתוך החינוך הערבי בין החינוך הממלכתי לחינוך הממלכתי-דתי נשמרים, וזה - - , בעניין בחינות הבגרות, ראינו שיש עליה בשיעור הניגשים לבחינות בגרות באנגלית.

<אתי וייסבלאו: יחד עם זאת, שיעור התלמידים שבחרו לגשת לבחינה ברמה של 5 יחידות במקצת, ב-2%, ובמקביל עלה שיעור התלמידים שבחרו לגשת ברמה של 3 יחידות.

<אתי וייסבלאו: גם כאן יש פערים משמעותיים בין תלמידים בחינוך העברי ובין תלמידים בחינוך הערבי.

<אתי וייסבלאו: ראינו שבשנת הלימודים האחרונה 13% מן התלמידים בחינוך הערבי שניגשו לבחינות בגרות באנגלית למדו ברמה של 5 יחידות, לעומת כמחצית מהתלמידים בחינוך העברי.

<אתי וייסבלאו: הדבר האחרון – מורים לאנגלית.

<אתי וייסבלאו: לבקשתנו, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ביצעה עיבודים מיוחדים והעבירה לנו נתונים על מורים לאנגלית שלימדו בשנת הלימודים הקודמת, תשע"ד.

<אתי וייסבלאו: על פי הנתונים בשנה זו לימדו קרוב ל-12 אלף מורים לאנגלית.

<אתי וייסבלאו: חלק גדול מהמורים, למעלה מ-30%, במיוחד בחינוך העל יסודי, מבוגרים מגיל 50, ואם אנחנו משווים לשנים קודמים אנחנו רואים מגמה של הזדקנות באוכלוסיית המורים, למרות שכאשר משווים לכלל המורים במקצועות השונים רואים שבסך הכל, מורים לאנגלית הם לא מבוגרים יותר ממורים במקצועות האחרים.

<אתי וייסבלאו: דבר אחרון זה הנושא של התאמה בין ההכשרה של המורים לנושא שאותו הם מלמדים בפועל, שזה דבר שיכול להצביע על מחסור במורים.

<אתי וייסבלאו: כלומר, אם אין מורה שמוכשר או מוסמך ללמד את אותו מקצוע, אז עלול להיכנס במקומו מורה שמוכשר פחות.

<אתי וייסבלאו: לבקשתנו, משרד החינוך העביר לנו נתונים עדכניים על מספר המורים שיש להם רישיון או הסמכה להוראת אנגלית מתוך המורים שמלמדים בפועל, ומה שראינו זה שכ-73% מהמורים לאנגלית יש להם הסמכה ללמד את המקצוע, ובחינוך הממלכתי דתי, שיעור המורים שיש להם הסמכה ללמד אנגלית נמוך באשר במגזרים האחרים, בחינוך הערבי מעט גבוה יותר.

<אתי וייסבלאו: הנתונים המלאים מוצגים בתרשים 6 במסמך ובלוחות בנספח.

<אתי וייסבלאו: תודה רבה.

עמרם מצנע: אמרת שבפועל מלמדים כ-12 אלף מורים.

עמרם מצנע: השאלה אם אתם יודעים כמה מורים צריך.

עמרם מצנע: אני מניח שאין תקן של מורים, אבל – כמה מורים צריך, כדי לדעת מה ההפרש בין הקיים ובין מה שצריך.

<אתי וייסבלאו: כשנוצר מצב שאין מספיק מורים אז פחות קורה שלא מלמדים את המקצוע, כי אנגלית זה מקצוע ליבה, מקצוע חובה.

<אתי וייסבלאו: אבל מה שעלול לקרות אז, הוא שמורים שלא הוסמכו ללמד אנגלית או שאין להם הסמכה מספקת, נכנסים ללמד את המקצוע.

<אתי וייסבלאו: זו אחת הסיבות שהעבירו לנו נתונים – שאלנו את משרד החינוך כמה מורים חסרים, והתשובה היתה-33 מורים.

<אתי וייסבלאו: אני חושבת שזה לא משקף.

<תמר גלאי-גת: קודם כל, תודה על ההזמנה לישיבה.

<תמר גלאי-גת: קרן קלור אכן הפיצה מסמך שנמצא כאן להפצה ושאני גם יכולה לשלוח לכם.

<תמר גלאי-גת: אני אציג את עיקרי הדברים, ואני אתחיל לספר על הקרן.

<תמר גלאי-גת: היא לא קרן שמוכרת בארץ, היא שומרת על פרופיל נמוך.

<תמר גלאי-גת: זו קרן בריטית.

<תמר גלאי-גת: לרוב אנשים מקשרים את הקרן עם גן צ'רלס קלור בתל אביב.

<תמר גלאי-גת: אכן, זו אחת מספינות הדגל של הקרן, אבל העשייה שלנו לא מתמצאת בגן היפהפה הזה.

<תמר גלאי-גת: (מוקרנת מצגת) מיום היווסדה עומדת קרן קלור לישראל בחזית מאמצי התרומות בישראל.

<תמר גלאי-גת: עד כה היא תרמה למעלה מ- 135 מיליון דולר למספר רב של פרויקטים ומטרות ולמגוון מגזרים באוכלוסייה הישראלית.

<תמר גלאי-גת: אוכלוסיית היעד שלנו הינה יהודים, ערבים, קבוצות מיעוטים אחרות כמו דרוזים, צ'רקסים, אנחנו תומכים בפרויקטים גם אצל דתיים וגם אצל חילוניים.

<תמר גלאי-גת: דגש אצלנו בתמיכה בפריפריה הגיאוגרפית-כלכלית והחברית של ישראל.

<תמר גלאי-גת: אני יכולה להגיד שכל פרויקט בסדר גודל גדול של הקרן הוא בפריסה ארצית ואצל כל המגזרים, למעט המגזר החרדי, שלא מלמדים בו לימודי ליבה, ולכן אנחנו לא תומכים שם בתכניות חינוך.

<תמר גלאי-גת: מעל 50% מהתרומות של הקרן היא בתכניות בתחום החינוך, לאורך השנים.

<תמר גלאי-גת: נשאלת השאלה למה הקרן בוחרת להשקיע בתחום של אנגלית, ואני תכף אפרט יותר, כשנגיע לסקר, אבל כמו שאמר חבר הכנסת מצנע, אנחנו ערים לזה שקיימים פערים משמעותיים בהישגים באנגלית בין תלמידים יהודים וערבים.

<תמר גלאי-גת: מכשולים רבים נמצאים בפני תלמידים מעוטי יכולת בבואם ללמוד אנגלית, למשל, חוסר היכולת הכלכלית לשכור מורים פרטיים.

<תמר גלאי-גת: יש חוסר מתמשך במורים לאנגלית, שמעורר דאגה, וזה משיחות עם גורמים רבים במערכת.

<תמר גלאי-גת: לתלמידים ממוצא אתיופי ובדואי יש הישגים נמוכים במיוחד.

<תמר גלאי-גת: עוד דבר שהובא לידיעתנו, לאורך השנים, ומופיע בסקר – מספר התלמידים שמסיימים בית ספר יסודי בפריפריה, ומוגדרים כ non-readers, אני יודעת שזה מושג שיש עליו מחלוקת, אבל – שלא מסוגלים לקרוא טקסט באנגלית, בסוף בית ספר יסודי, הוא יותר גבוה בפריפריה מאשר במרכז.

<תמר גלאי-גת: התופעה היא בעייתית, אבל בפריפריה היא חמורה יותר.

<תמר גלאי-גת: היושב ראש שלנו, כמו שאמר חבר הכנסת מצנע, היושב ראש שלנו, ביתו של סיר צ'רלס קלור והנאמנים מאד ערים לכך שהיעדר שליטה באנגלית הוא חסם מאד מרכזי.

<תמר גלאי-גת: מדובר רבות בארץ בשנים האחרונות על ההישגים הנמוכים במתמטיקה ומדעים, וכבודם במקומם מונח, ללא ספק זו סוגיה חשובה, אבל בתחום של מתמטיקה ומדעים יש השקעה מאד נרחבת, הן של משרד החינוך והן של קרנות דוגמת טראמפ.

<תמר גלאי-גת: אני רוצה להגיד כאן, ואני חושבת שאני לא לבד, גם אתה אמרת את זה, יושב ראש הוועדה, שאנגלית היא חסם לא פחות ממתמטיקה ומדעים, אני אפילו הייתי אומרת – יותר.

<תמר גלאי-גת: ללא אנגלית אי אפשר להתקבל למוסדות להשכלה גבוהה.

<תמר גלאי-גת: את זה אנחנו יודעים.

<תמר גלאי-גת: יש גם תלונות מהמוסדות להשכלה גבוהה שתלמידים שמגיעים, שסיימו 5 יחידות אנגלית ואפילו בציון גבוה, מתקשים מאד בקריאה באנגלית והתמודדות עם טקסטים.

<תמר גלאי-גת: לא מזמן היתה לי שיחה עם פרופ' יולי תמיר על "שנקר", אבל זה חוצה את כל המכללות והמוסדות האקדמיים.

<תמר גלאי-גת: אבל מעבר לשאלה של הצלחה אקדמית, לא ניתן להשיג כמעט שום עבודה היום שלא דורשת איזושהי אנגלית.

<תמר גלאי-גת: גם להיות מכונאי במוסך אתה נדרש לאנגלית, ודאי גם לעבוד בתיירות.

<תמר גלאי-גת: היעדר שליטה היא מכשול רציני לניידות חברתית וכלכלית עבור אוכלוסיות מוחלשות.

<תמר גלאי-גת: אני רוצה להוסיף ולהגיד שהניסיון, גם שלי, האישי והמקצועי, וגם של הנאמנים, שלאן שאנחנו לא הולכים, אנשים מתקשים מאד להתבטא באנגלית.

<תמר גלאי-גת: גם אנשים ישראלים שהקריאה שלהם היא ברמה שמאפשרת להם לימודים אקדמיים, לא מוכנים להתבטא באנגלית.

<תמר גלאי-גת: יש חוסר ביטחון גדול בביטוי, ואני חושבת שכמה מהשרים וחברי הכנסת שלנו מתקשים לנהל דיאלוג באנגלית, דבר שברור שהוא חסם.

<תמר גלאי-גת: לאורך השנים קרן קלור השקיעה רבות במרכזי לימוד אנגלית בישראל.

<תמר גלאי-גת: הקמנו מרכזי למידה לאנגלית בבתי ספר יסודיים ועל יסודיים, פיתחנו השתלמויות למורים לאנגלית, פיתחנו קורסים וירטואליים להכשרה של מורי אנגלית, לשימוש בטכנולוגיה, ליישום פדגוגיה.

<תמר גלאי-גת: הקורסים הווירטואלים האלה ניתנו כמתנה למשרד החינוך ואני לא חושבת שמאז נעשה בהם שימוש, אבל הם מוזמנים להשתמש בהם ללמידה סינכרונית וא-סינכרונית מרחוק, עבור מורים לאנגלית.

<תמר גלאי-גת: בימים אלה אנחנו תומכים בתכנית של ה- British Council להכשרת מורי מורים – הם קוראים לזה – training teachers' teachers, בתחומים של מיומנויות שפה, proficiency, ושימוש בטכנולוגיה בכיתה.

<תמר גלאי-גת: זו תכנית שהיא בשיתוף פעולה עם משרד החינוך, ושמשרד החינוך הבריטי גם חתום עליה.

<תמר גלאי-גת: ביוזמו האלה חברו לקרן קלור – המכון לחקר הטיפוח בחינוך באוניברסיטה העברית, שגם עשה עבורנו את הסקר, ה- British Council ואגף שח"ר במשרד החינוך.

<תמר גלאי-גת: אני רוצה להגיד בכל זאת כמה מילים על עשרת המרכזים להוראת השפה האנגלית כי זה פרויקט מאד גדול, של קרוב ל-2 מיליון דולר שהקרן השיקה בשנת 2006 לכבוד שנת 40 לקרן, ושהוא התמקד בשיפור כישורי אנגלית בבתי ספר תיכוניים שהומלצו על ידי אגף שח"ר, כלומר, מדובר על בתי ספר בפריפריה, שהתלמידים למדו שם ברמה של 3 ו-4 יחידות, לא הגיעו ל-5 יחידות בגרות.

<תמר גלאי-גת: כל בית ספר כזה זכה למרכז למידה חדשני, והעשרה מקצועית לצוות המורים בבית הספר.

<תמר גלאי-גת: למרות שהקרן משקיעה הרבה במרכזי למידה, לגמרי ברור שההשקעה הרצינית צריכה להיות במורים.

<תמר גלאי-גת: יש מורים טובים במערכת, יש מורים עם מוטיבציה גבוהה, ובסופו של דבר, כמו שאמרו כבר טובים וגדולים ממני לפני: No educations system can be better than its teachers.

<תמר גלאי-גת: ההשקעה הגדולה חייבת להיות במורים.

<תמר גלאי-גת: בימים אלה כל המרכזים האלה זוכים לשדרוג, והמורים עוברים ריענון הכשרה.

<תמר גלאי-גת: שוב, כי אנחנו אף פעם לא משקיעים ב- hardware בלי להשקיע במורים גם כן.

עמרם מצנע: לא ראיתי בחומרים שלכם מה התוצאה, בעשרה בתי הספר האלה.

עמרם מצנע: זה 8 שנים כבר פועל?

<תמר גלאי-גת: כן.

<תמר גלאי-גת: עכשיו אנחנו בסקר שאני אוכל להעביר לכם את התוצאות שלו, כי פשוט עוד לא הסתיים השדרוג והבקרה.

<תמר גלאי-גת: בבתי הספר האלה, אני כן יודעת להגיד, עדיין בלי נתונים, שצריכים להגיע, שיש עליה במספר המשתתפים ב-5 יחידות אנגלית.

<תמר גלאי-גת: זאת אומרת, המטרה שלנו היתה להעביר יותר תלמידים ל-5 יחידות.

<תמר גלאי-גת: אנחנו עכשיו בודקים.

<תמר גלאי-גת: התחלנו להקים לפני 8 שנים.

<תמר גלאי-גת: חלקם רק התחילו לפעול ב-2008.

<תמר גלאי-גת: אז מ-2008 ועד היום אנחנו רוצים לעשות הסתכלות רטרואקטיבית ולראות כמה מהם באמת הגיעו ל-5 יחידות.

<תמר גלאי-גת: אני יכולה להגיד באופן לא פורמלי שאני יודע שכן, אבל הנתונים יהיו לי בקרוב, כי עכשיו אנחנו בתהליך הזה של הביקורת.

<תמר גלאי-גת: אלה בתי הספר שהקמנו בהם את מרכזי הלמידה.

<תמר גלאי-גת: כמו שאתם רואים יש כאן בתי ספר מהמגזר היהודי, חילוניים ודתיים, יש כאן בית ספר ערבי, בעכו, ובית ספר בדואי בכסייפה, בדיוק אתמול סיפרו לי שיש שם ממש מתחים בצוות, כי כולם רוצים להשתמש בחדר ואין מספיק שעות לאפשר להם.

<תמר גלאי-גת: זאת אומרת, יש שימוש מסיבי, ולכן אנחנו בתהליך של שדרוג, וכמובן – בדיקת השגת היעדים.

<תמר גלאי-גת: זו דוגמה של מרכז להוראת אנגלית בנתניה ששודרג לאחרונה, כי אחרי 6 שנים חייבים לשדרג.

<תמר גלאי-גת: בכל בתי הספר האלה הצוות השתתף בתכנון המרכז.

<תמר גלאי-גת: המרכזים שונים זה מזה.

עמרם מצנע: השקעתם שם רק בתנאים הפיזיים או שגם הוספתם שעות לימוד?

<תמר גלאי-גת: היתרון הגדול של פילנתרופיה, כמו שאתה יודע הוא שאנחנו יכולים לתת את הערך המוסף שהממשלה לא יכולה לתת.

<תמר גלאי-גת: אנחנו לא מספקים שעות לימוד.

<תמר גלאי-גת: את זה משרד החינוך עושה.

<תמר גלאי-גת: אנחנו גם לא מכשירים מורים.

<תמר גלאי-גת: אנחנו לא עוסקים בהכשרה אלא בפיתוח מקצועי, למדתי את ההבחנה.

<תמר גלאי-גת: לא.

<תמר גלאי-גת: אנחנו השקענו בתשתית, בשיתוף של בתי הספר שהיו צריכים גם להשקיע, במועצות המקומיות, והשקענו בקורסים של פיתוח מקצועי למורים לאנגלית.

עמרם מצנע: אני שואל כי בירוחם בשני בתי הספר היסודיים – אחד ממלכתי, והשני – ממלכתי-דתי, השקענו גם במרכז ללימוד אנגלית, אבל בעיקר בתגבור במורים ובשעות והתוצאות היו מדהימות מבחינה זו שאל"ף - - לפי דעתי היעד צריך להיות לבטל את ה- 3 יחידות ולעבור ל-4.

עמרם מצנע: לי היתה מגמה, לפחות, לגרום לכך שכולם יוגשו ל-4 יחידות, וחלק ל-5, והתוצאות במיצב ובבגרות היו מדהימות.

עמרם מצנע: העניין הוא בסוף המורים.

<תמר גלאי-גת: בדיוק.

<תמר גלאי-גת: אבל תמיד אנחנו חוזרים לשאלת המורים.

עמרם מצנע: גם ההכשרה שלהם וגם, בעצם, תגבור בשעות.

<תמר גלאי-גת: וגם התמיכה.

<תמר גלאי-גת: בתמיכה במורים בהמשך.

<תמר גלאי-גת: אבל קרן קלור לא מחליפה פה את משרד החינוך, אנחנו לא לוקחים על עצמנו עוד שעות הוראה.

<תמר גלאי-גת: זה גם בור ללא תחתית.

<תמר גלאי-גת: אם אתה רוצה להשפיע ברמה הארצית, קרן קלור, עם כל ה-135 מיליון דולר האלה, זה - - -

עמרם מצנע: כדי לקבל - - בתי ספר האלה יכולת לנתח את התוצאות.

<תמר גלאי-גת: זה בית ספר צריך להשקיע, ומשרד החינוך.

<תמר גלאי-גת: מה שנכון לעשות זה לתת את התמיכה למורים ולאפשר, למשל – תיכף נראה, אחד הדברים שהמורים מדברים עליו זה איך ללמד בכיתה הטרוגנית, במיוחד זה בעייתי בבית ספר יסודי, בזה שאתה מאפשר למורים בחדר למידה אטרקטיבי עם גישה לטכנולוגיה, עם אפשרות לעבוד עם התלמידים באופן דיפרנציאלי, אתה מסייע, נותן תמיכה, אבל שאלת השעות היא שאלה של משרד החינוך.

<תמר גלאי-גת: פילנתרופיה לא תיקח על עצמה בסדר גודל גדול.

<תמר גלאי-גת: בירוחם אולי כן, אבל לא בסדר גודל ארצי.

<תמר גלאי-גת: אז הסקר שלנו הוזמן על ידי הקרן בשנים 2013-2012 מכיוון שנאמני קרן קלור מעוניינים לשקול התערבות אסטרטגית בתחום של אנגלית.

<תמר גלאי-גת: לשאלתך - הנאמנים כן מעוניינים להיכנס לאיזה פרויקט בסדר גודל ארצי אבל רצו למקד ולראות מה נקודת ההתערבות האופטימלית מבחינת השקעה פילנתרופית.

<תמר גלאי-גת: הסקר בוצע על ידי פרופ' עלית אולשטיין מהמכון לחקר טיפוח בחינוך של האוניברסיטה העברית, והוא נעשה בשיתוף פעולה עם הגורמים הרלבנטיים במשרד החינוך, זה המנכ"לית דאז, גב' דלית שטאובר, יושב ראש המזכירות הפדגוגית אז, פרופ' עפרה מייזליש, ואחרים, וכמובן, עם ד"ר ג'ודי שטיינר, המפמ"רית שנמצאת כאן.

<תמר גלאי-גת: הסקר הוגש במרץ למנכ"לית משרד החינוך, הגב' מיכל כהן, נשלח גם למפמ"רית ונשלח לאנשים שהתעניינו בו, כולל יושב ראש הוועדה הזו.

<תמר גלאי-גת: בסיס הנתונים של הסקר היה חדר המחקר הווירטואלי של משרד החינוך, דוחות בינלאומיים על הוראת אנגלית, ראיונות עם דמויות מובילות במערכת החינוך בישראל, בדגש על מקצוע האנגלית, הכל מופיע בתוך הסקר, קבוצות מיקוד עם מפקחים, מורים ותלמידים, ושאלון אינטרנטי אנונימי למורים.

<תמר גלאי-גת: אני אקדים ואומר מה שיופיע אחר כך – היתה לנו קצת בעיה עם הנושא של השאלון האנונימי.

<תמר גלאי-גת: בהתחלה קיבלנו אישור להעביר אותו, ולאחר מכן יושב ראש המזכירות הפדגוגית לא אפשרה לנו להעביר אותו לכלל המורים לאנגלית, שאנחנו שומעים שיש בסביבות 12 אלף מורים.

<תמר גלאי-גת: אנחנו מאד קיווינו שיהיו לנו נתונים מהם, אבל משרד החינוך לא אפשר לנו לשגר להם את השאלון באופן אינטרנטי או בכלל.

<תמר גלאי-גת: אז השתמשנו במאגר המורים שעמד לרשותנו, 132 מורים, אבל אני מדגישה: זה לא מדגם מייצג של המורים בארץ.

<תמר גלאי-גת: זה self-selected group, זו קבוצה עם מוטיבציה גבוהה, וכו' וכו', אבל עד כמה היא מייצגת את כלל המורים – אני לא יודעת לענות.

<תמר גלאי-גת: ממצאי הסקר.

<תמר גלאי-גת: אני אחזור על הדברים שאמרה אתי וייסבלאי.

<תמר גלאי-גת: יש פערים גדולים במיומנויות השפה האנגלית בבתי הספר התיכוניים.

<תמר גלאי-גת: אני לא יודעת אם אתם יכולים לראות - הסגול זה התלמידים שמוצאם בארצות הברית, הירוק – תלמידים שמוצאם בחבר העמים לשעבר, הוורוד – תלמידים ילידי ישראל, והכחול – תלמידים ממוצא אתיופי.

<תמר גלאי-גת: זה מדבר בעד עצמו, אני לא צריכה להדגיש פה את הנתונים.

<תמר גלאי-גת: יש פערים מאד גדולים.

<יהודית גידלי: זה כולל ערבים, פה?

<תמר גלאי-גת: זה כולל ערבים, כן, בתוך ילידי הארץ.

<תמר גלאי-גת: תכף אני אדבר על אבחנה בין יהודים.

<תמר גלאי-גת: כאן אני מסתכלת על ציוני הבגרות – כשאני משווה כאן בין יהודים, ערבים, דרוזים ובדואים.

<תמר גלאי-גת: הכחול זה המגזר היהודי, האדום – המגזר הערבי, הירוק אלה הדרוזים והסגול אלה הבדואים.

<תמר גלאי-גת: למרות שאנחנו רואים שיש עליה, למשל אצל הבדואים, תכף נסתכל על הנתונים שלהם, הם לא טובים.

<תמר גלאי-גת: שיעור השתתפות בבגרות באנגלית לפי יחידות – שוב, אתם רואים, הירוק זה 5 יחידות, תסתכלו מימין על המגזר הבדואי, אחר כך אחד שמאלה זה המגזר הדרוזי, הערבי והיהודי.

<תמר גלאי-גת: 45% מהתלמידים היהודים עושים בגרות ב-5 יחידות.

<תמר גלאי-גת: אצל הבדואים מדובר על 4%.

<תמר גלאי-גת: תלוי איך סופרים ומעגלים.

<תמר גלאי-גת: אלה עושים 5 יחידות באנגלית.

עמרם מצנע: זה 5 יחידות?

<תמר גלאי-גת: לא.

<תמר גלאי-גת: הירוק זה 5 יחידות, האדום זה 4 יחידות.

<תמר גלאי-גת: אם אתה רואה את הסקר, בסקר עצמו רואים את זה.

<תמר גלאי-גת: ירוק זה 5 יחידות, אדום זה 4 יחידות.

<תמר גלאי-גת: 3 יחידות זה כחול.

<תמר גלאי-גת: הימני ביותר זה הבדואים, השמאלי ביותר זה יהודים.

<תמר גלאי-גת: חומר למחשבה – רק 13% מהתלמידים בקהילה האתיופית וכ-5% מהתלמידים הבדואים לומדים ברמה של 5 יחידות לבגרות באנגלית.

<תמר גלאי-גת: בקרב התלמידים שנולדו באתיופיה המצב גרוע יותר.

<תמר גלאי-גת: שוב, בסקר שלנו, אתם יכולים לראות התפלגויות יותר מפורטות, לא רציתי להלאות, אבל אצל תלמידים יוצאי אתיופיה ואצל בדואים המצב הוא לא טוב.

<תמר גלאי-גת: יש מחסור גדל והולך במורים מיומנים להוראת אנגלית בכל רחבי הארץ.

עמרם מצנע: כתוב פה "שיעור ההשתתפות בבגרות".

עמרם מצנע: זה מי שניגש או מי שהצליח?

<תמר גלאי-גת: שניגש.

<תמר גלאי-גת: יש אחוז הצלחה גבוה בבגרות עצמה, אצל אלה שניגשים.

<תמר גלאי-גת: ככה מנסח את זה משרד החינוך – אחוז השתתפות.

<אתי וייסבלאו: אחוזים זה מתוך כלל המשתתפים, כמה השתתפו ב-5 יחידות, כמה ב-4 יחידות - - -

<תמר גלאי-גת: כן, לא מתוך כלל התלמידים, אלא אלה שניגשים לבגרות.

<תמר גלאי-גת: אני חושבת שאחוז הנכשלים הוא נמוך מאד.

<תמר גלאי-גת: השאלה כאן היא כמה ניגשים.

<תמר גלאי-גת: יש נטייה בבתי הספר להסליל, זאת אומרת, אם רואים שתתקשה ב-5 יחידות, מורידים ל-4, אחר כך מורידים ל-3, ועם 3 יחידות אתה לא יכול לעשות כלום.

<תמר גלאי-גת: הממצאים שלנו מכל הנתונים שנאספו – יש מחסור הולך וגדל במורים מיומנים להוראת האנגלית בכל רחבי הארץ ובמיוחד בפריפריה זה בולט.

<תמר גלאי-גת: משרד החינוך מדבר על כמה מורים חסרים, שנאמר להם שחסרים במערכת, אבל כמו שציינה אתי, בתי הספר מוצאים פתרונות שונים.

<תמר גלאי-גת: עבור חלק מהמורים האנגלית אינה שפת אם.

<תמר גלאי-גת: משרד החינוך אינו שואל, אני חושבת, אם המורה הוא native English speaker או לא.

<ג'ודי שטיינר: לא שואלים, מה פתאום.

<ג'ודי שטיינר: אבל הם צריכים רמה מסוימת של ידע באנגלית.

<תמר גלאי-גת: הם צריכים רמה מסוימת, אבל אנגלית אינה שפת אם.

<תמר גלאי-גת: חלקם לא עברו הכשרה מתאימה בתכנים ובשיטות הוראה ללימוד אנגלית כשפה שניה או כשפה זרה.

<תמר גלאי-גת: לא מדובר, כמובן, באותו הדבר.

<תמר גלאי-גת: רוב תלמידי ישראל לומדים אנגלית כשפה זרה ולא כשפה שניה.

<תמר גלאי-גת: אצל ערבים אנחנו יודעים שזו שפה רביעית, למעשה, שהם לומדים.

<תמר גלאי-גת: קודם ערבית מדוברת, אחר כך ספרותית, שיש היום קושי בשליטה בערבית ספרותית, אחרי כן עברית ורק אחרי זה אנגלית.

<תמר גלאי-גת: בשנים הקרובות המחסור במורים מיומנים לאנגלית צפוי לגדול.

<תמר גלאי-גת: שוב, זה מתוך שיחות עם אנשים בכירים בתחום.

<תמר גלאי-גת: מורים בבתי הספר היסודיים מתקשים להתמודד עם תלמידים שהם no-readers, ואנחנו יודעים שהפער, אם אתה non-reader בסוף בית ספר יסודי, בחטיבת ביניים, הסיכוי לעזור לך בלהתמודד ולהתקדם הוא מאד נמוך.

<תמר גלאי-גת: בחטיבת ביניים קשה מאד לעזור למי שמגיע עם פערים כאלה.

<תמר גלאי-גת: האתגרים של המורים.

<תמר גלאי-גת: המורים מדברים על חוסר ביטחון בשליטה בטכנולוגיה, ככלי עזר בכיתה.

<תמר גלאי-גת: אני מדגישה: טכנולוגיה היא כלי, היא אמצעי.

<תמר גלאי-גת: היא לא מטרה עצמה, כמובן.

<תמר גלאי-גת: קושי בהתמודדות עם כיתות גדולות והטרוגניות מאד מבחינת הרמה.

<תמר גלאי-גת: ההתמודדות עם תלמידים בעלי הישגים נמוכים קשה בכיתות כאלה.

<תמר גלאי-גת: יש קושי בשילוב והנעה של תלמידים ללמוד אנגלית ולהשתלב בשיעור, ותכניות ההכשרה שלא מכינות למציאות בבית הספר.

<תמר גלאי-גת: הן מלמדות אולי איך ללמד אנגלית אבל לא בסביבה ישראלית מורכבת.

<תמר גלאי-גת: לא הצלחנו לקבל נתונים ממשרד החינוך בנוגע למספר התקנים למורים לאנגלית במערכת.

<תמר גלאי-גת: המחסור במורים מיומנים, וכמה מהמורים הם native English speakers, חלק מהנתונים האלה אתי וייסבלאי הצליחה להשיג דרך הלמ"ס, ודרך משרד החינוך.

<תמר גלאי-גת: כשאני פניתי למשרד החינוך לקבל חלק מהנתונים האלה הם ביקשו שנשלם עליהם, ואמרתי שיש קווים אדומים בקרן.

<תמר גלאי-גת: אני מבינה שזה חוזר מנכ"ל, לא מזמן.

<תמר גלאי-גת: כמו שאמרתי, לצערי לא התקבל אישור להעביר את השאלון האינטרנטי האנונימי.

<תמר גלאי-גת: אני פונה כאן לחברי הוועדה ולאנשי משרד החינוך, אנחנו מאד נשמח לעבות את המחקר בנתונים משאלון אינטרנטי, אם תהיה הסכמה להעביר אותו.

<תמר גלאי-גת: ההמלצות מהדוח.

<תמר גלאי-גת: קרן קלור, בעקבות הדוח הזה ממליצה, לגבש תכנית לאומית לשיפור ההוראה באנגלית בישראל שתכלול את האלמנטים הבאים: גיוס והכשרה של מורים חדשים, הקמת מרכז לקידום מורים מומחים ומובילים.

<תמר גלאי-גת: מומחים זה master teachers ומובילים זה leading teachers.

<תמר גלאי-גת: יוזמות כאלה קרן טראמפ מובילה, למשל, בתחום של מורים בפיזיקה.

<תמר גלאי-גת: יד הנדיב היום מקדמת את הנושא של leading teachers, קרן קלור מאד מתעניינת בנושא הזה בתחום של אנגלית.

<תמר גלאי-גת: הקמת קהילות מקצועיות – והייתי מוסיפה – אל מגזריות, אם יש שני יישובים סמוכים, יהודי וערבי, אני חושבת שאפשר לייצר קהילה מקצועית משותפת למורים לאנגלית.

<תמר גלאי-גת: פיתוח קורס לשיפור מיומנויות בשפה האנגלית למורים שאינם native English speakers, תכנית כזו מופעלת עכשיו על ידי ה- British Council, בתמיכה של קרן קלור, יחד עם משרד החינוך, שמדברת על proficiency, על שיפור מיומנויות.

<תמר גלאי-גת: זו גם בקשה שבאה ממורים בשטח.

<תמר גלאי-גת: ייסוד של תיכון וירטואלי להוראת אנגלית.

<תמר גלאי-גת: אני לא יודעת אם נמצא כאן מישהו ממט"ח היום, אבל מט"ח מפעיל תיכון כזה במתמטיקה, פיזיקה ומדעים, ונראה שזו דרך טובה להגיע לפריפריה ולתגבר את המורים בפריפריה עם שיעורים און ליין, ותיכון וירטואלי באנגלית, שיעזור להם לעשות את עבודתם.

<תמר גלאי-גת: קידום מערכה אינטנסיבית להתמודדות עם non-readers, בעיקר בבית ספר יסודי, כי כאמור, ברגע שהם עולים לחטיבת הביניים אין להם הרבה סיכוי להתקדם מעבר ל-3 יחידות, ויצירת תכניות מיוחדות בפריפריה, ולאוכלוסיות מתקשות, בדגש על המגזר הערבי ועל קהילת יוצאי אתיופיה.

<תמר גלאי-גת: למותר לציין שכל זה זה בעצם משהו שקרן קלור מביאה למשרד החינוך, כי אם משרד החינוך לא יוביל את זה, כמובן שהפילנתרופיה לא תוכל להוביל את זה לבד.

<תמר גלאי-גת: אני רוצה להגיד כאן שקרן קלור מוכנה להירתם ליוזמה מעניינת שבה היא יכולה לעשות שינוי.

<תמר גלאי-גת: אני אסיים במשהו שאמר דרק בוק – וכולכם ודאי מכירים את הביטוי הזה:

<תמר גלאי-גת: If you think education is expensive, try ignorance.

<תמר גלאי-גת: כל זה לא יקרה אם לא ישקיעו כספים בתחום של האנגלית.

עמרם מצנע: אני מבין שלא התמודדתם עם השאלה באיזה גיל להתחיל ללמד אנגלית.

<תמר גלאי-גת: אנחנו מתחבטים בזה הרבה.

עמרם מצנע: אבל המחקר לא עסק בזה?

<תמר גלאי-גת: המחקר לא עסק בזה כי ביקשנו להתמודד בעיקר עם המורים.

<תמר גלאי-גת: אני יכולה להגיד לך, מנקודת מבט של פילנתרופיה.

<תמר גלאי-גת: יש על זה הרבה דיונים ואני בטוחה שג'ודי תתייחס לזה, אני יודעת שמשרד החינוך היום ממליץ להתחיל בכיתה ד', אך יש בתי ספר, במיוחד אלה שיותר אמידים, או שיש בהם קבוצת מורים יותר לוחצת, שמתחילים יותר מוקדם, אפילו בכיתה א', יש שאלות.

<תמר גלאי-גת: פרופ' גולדשטיין, שלצערי לא היתה יכולה להצטרף אלי, כי היא בחו"ל לא מאמינה בלהתחיל כל כך מוקדם.

<תמר גלאי-גת: הניסיון האישי והמקצועי שלי אומר שככל שאתה חושף ילדים מגיל יותר צעיר לסביבה דוברת אנגלית, חושף אותם לשפה, ככה הם מרגישים בה יותר בנוח.

<תמר גלאי-גת: יש על זה דיונים.

<תמר גלאי-גת: אני אגיד לך, כנציגת פילנתרופיה לנו יש כאן בעיה.

<תמר גלאי-גת: אם אתה רוצה להתערב, בבית ספר יסודי – בבתי ספר יסודיים ברובם יש מורה, וכאן אני יכולה להרשות לעצמי לדבר בלשון נקבה, במצגת הייתי חייבת בלשון זכר, למרות שהרוב המוחלט הן מורות.

<תמר גלאי-גת: בבית ספר יסודי ממוצע יש מורה אחת לאנגלית או שתיים.

<תמר גלאי-גת: בחטיבות ביניים ובתיכונים יש צוות יותר רחב, בדרך כלל.

<תמר גלאי-גת: אז כשאתה רוצה להתערב ולהגיע ל impact - - -

עמרם מצנע: לא, השאלה שלי לא היתה – זו גם שאלה בפני עצמה, במה נכון שהפילנתרופ יתערב, אבל השאלה שלי היתה מחקרית, כי אני יודע שזה נושא שנוי במחלוקת, מתי מתחילים ללמוד ואיך נחשפים בהדרגה, לסביבה האנגלית.

<תמר גלאי-גת: אנחנו לא נכנסנו לזה בין השאר כיוון שיש על זה מחקר רב שמצוי בידי הגורמים המקצועיים במשרד החינוך.

<תמר גלאי-גת: אנחנו באמת רצינו להבין מה חוסם כאן מלקדם את נושא האנגלית.

<תמר גלאי-גת: יש משהו שעומד בעוכרינו כשאנחנו באים לנסות לקדם את תחום הוראת האנגלית, וזה שתלמידי ישראל לא נבחנים באנגלית במבחנים הבינלאומיים.

<תמר גלאי-גת: הם נבחנים במדעים, נבחנים במתמטיקה, נבחנים באוריינות.

<תמר גלאי-גת: תלמידי כל מדינה נבחנים במבחנים הבינלאומיים בשפת אימם, ולכן אין לנו בעצם נתונים השוואתיים של ישראל מול מדינות אחרות של ה OECD בתחום האנגלית.

<יהודית גידלי: אז גם ביתר המדינות –אין נתונים, אין עם מה להשוות.

<תמר גלאי-גת: בסדר, אבל אז זה אומר, מבחינת ישראל – לפעמים יש נטיה, אני רוצה להתנסח בזהירות, להשקיע איפה שיש כותרות.

<תמר גלאי-גת: ההישגים שלנו בפיז"ה בתחומי מדעים ומתמטיקה יש הרבה מאד כותרות וזה מייצר הרבה לחץ של הורים, מורים, מתוך המערכת, פוליטיקאים.

<תמר גלאי-גת: באנגלית אין נתונים כאלה, ולכן אנגלית לא מגיעה לכותרות, אבל כמו שנאמר, היא לא פחות חשובה.

<תמר גלאי-גת: תודה לכם.

<ג'ודי שטיינר: קודם כל אני רוצה להודות לכם שבאמת מקצוע האנגלית הגיע לוועדת החינוך בכנסת.

<ג'ודי שטיינר: יושבות פה שלוש מדריכות למורות לאנגלית ובתור המפמ"רית, המפקחת המרכזת, אני רוצה לשבח את המורים לאנגלית במדינת ישראל כי עם התנאים הקשים של כיתות גדולות וכל הבעיות שיש לנו במערכת החינוך, הם מצליחים לעבוד עם התלמידים ולהגיע להישגים.

<ג'ודי שטיינר: אני רוצה להציג את ה- highlights, את הדברים הטובים, נגיד – בחמשת השנים האחרונות, אני בתפקיד עכשיו 23 שנה, אבל אני - - -

עמרם מצנע: בתפקיד המפמ"רית לאנגלית?

<ג'ודי שטיינר: כן.

<ג'ודי שטיינר: הרבה שנים.

<ג'ודי שטיינר: יש גם לציין שיש רק אנגלית אחת במדינת ישראל.

<ג'ודי שטיינר: אני חושבת שחוץ ממתמטיקה אין עוד מקצוע שיש מקצוע אחד בכל המגזרים – יהודים, דתיים, בדואים, חרדים – יש עכשיו את המחוז החרדי, ויש לנו בחינות בגרות שזהות לכולם.

<ג'ודי שטיינר: תכנית הלימודים שלנו מבוססת על סטנדרטים וכולם במדינת ישראל אמורים להגיע לסטנדרטים האלה.

<ג'ודי שטיינר: בסך הכל אני לא אדבר במספרים.

עמרם מצנע: אני מקדם בברכה את חבר הכנסת שמעון אוחיון

<ג'ודי שטיינר: שלום, שמי ד"ר ג'ודי שטיינר ואני מפקחת מרכזת על הוראת האנגלית.

<ג'ודי שטיינר: דרך אגב, אחת הסיבות שצריך לדעת אנגלית טוב כי הרבה מילים בעברית היום הן באנגלית – "לדקסקס", וכן הלאה.

עמרם מצנע: על זה מלין המשורר.

<ג'ודי שטיינר: אז שוב, אני באמת רוצה שיהיה רשום בפרוטוקול שאני רוצה לשבח את המורים לאנגלית.

<ג'ודי שטיינר: אני אתייחס אולי ספציפית לדברים ואחר כך אוסיף לזה.

<ג'ודי שטיינר: לגבי 3 יחידות.

<ג'ודי שטיינר: אני נלחמתי – יחד עם המפקחים על הוראת האנגלית יחד עם ועדת המקצוע, ודרך אגב, בסך הכל יש לנו בפיקוח על הוראת האנגלית 7 תקנים בלבד, למפקחים.

<ג'ודי שטיינר: כל מפקחת עובדת חצי משרה או 75% משרה, ויש איזה 250-300 בתי ספר עליהם הם אחראים.

<ג'ודי שטיינר: זה כדי לתת לכם תמונה.

<ג'ודי שטיינר: בחינות הבגרות - המודל הוא של צבירה, וזה חשוב, כי נסביר שהרעיון הוא – מי שעושה 3 יחידות נבחן בשאלונים a,b ו- c, 4 יחידות זה c, d ו- e, ואחר כך ל-5 זה e,f,g.

<ג'ודי שטיינר: אז תמיד יש שאלון משותף, דבר שגורם ומעודד ניידות.

<ג'ודי שטיינר: אולי אקח את ההזדמנות לשתף אתכם, לראות כמה תלמידים באמת מנצלים את הניידות הזו מ-3 ל-4 ומ-4 ל-5, בתוך מחזור.

<ג'ודי שטיינר: אז במחזור של 2010 4,300 תלמידים עברו מ-3 ל-4, וזה בזכות המורים – כי הם לא קיבלו שעות נוספות.

<ג'ודי שטיינר: על סמך השעות שיש התלמידים יכלו לעבור מ-3 ל-4.

עמרם מצנע: זאת אומרת, הם קודם כל הצליחו ב-3, ואז לקחו על עצמם - - -

<ג'ודי שטיינר: נכון.

<ג'ודי שטיינר: היות ויש להם כבר שליש מהציון, כי יש תמיד שאלון משותף, אז עושים את ה-3 ליתר ביטחון, ויש תלמידים שנשארים ב-3, אבל כמו שאמרתי – יותר מ-4,000 תלמידים.

<ג'ודי שטיינר: גם אם תגידו ש-50% עשו 3 בתור רשת ביטחון ובעצם זו לא היתה בעיה לעלות ל-4.

<ג'ודי שטיינר: זה יכול להיות נכון, אין לנו אחוזים.

<ג'ודי שטיינר: אבל נגיד 50%?

<ג'ודי שטיינר: זה עדיין אומר ש-2,000 תלמידים במחזור עלו ל-4 יחידות, שזו הצלחה אדירה.

עמרם מצנע: אבל את הערת, ש-3 לא צריכה להיות המטרה, המטרה צריכה להיות 4.

<ג'ודי שטיינר: תכף אחזור לזה.

<ג'ודי שטיינר: מ-4 ל-5 זה 2,600 תלמידים שעברו, שגם כן, המספרים הם הצלחה מעל ומעבר למצופה.

<ג'ודי שטיינר: 3 יחידות.

<ג'ודי שטיינר: כשהיתה רפורמה עכשיו, נלחמתי חזק שה-3 יישארו.

<ג'ודי שטיינר: למה?

<ג'ודי שטיינר: היום, כדי לעבוד במקדונלד'ס צריך תעודת בגרות.

<ג'ודי שטיינר: לא כל התלמידים אמורים ללכת ללמוד בהשכלה הגבוהה.

<ג'ודי שטיינר: אנחנו רוצים, אבל עובדה שלא כולם גם מצליחים בחיים בהכל.

<ג'ודי שטיינר: התלמידים האלה, אם לא היו 3 יחידות, לא תהיה להם תעודת בגרות.

<ג'ודי שטיינר: ללא תעודת בגרות אין כניסה לחברה שלנו.

<ג'ודי שטיינר: אז מצד אחד, טוב שיש 3 - - -

עמרם מצנע: את זה אני מקבל, אבל אני חושב שהמטרה, היעד, צריך להציב אותו על 4, וכשאתה מציב יעד, אתה משיג אותו.

<ג'ודי שטיינר: אז המסר שלנו לשדה זה 4 ו-5, ועכשיו עם הרפורמה של הפסיכומטרי זה ללא ספק, אבל עדיין יהיו תלמידים שייבחנו ב-3 יחידות, זה בסדר.

<ג'ודי שטיינר: אני אגיד לכם עוד דבר: יש לנו בחינות בגרות של יחידה אחת, שזה לא שווה כלום חוץ מלילדים.

<ג'ודי שטיינר: יש ילדים שהם מאד חלשים וכשהם מצליחים לעשות את היחידה הזו, כל העולם נפתח לפניהם.

עמרם מצנע: הם מרגישים שכל העולם נפתח בפניהם.

<ג'ודי שטיינר: נכון, אבל זו התחלה.

<ג'ודי שטיינר: ואני, על הדברים האלה, חושבת שאסור לוותר.

<ג'ודי שטיינר: אני גם רוצה לציין שמקצוע האנגלית הוא המקצוע הגדול ביותר לגבי מספר נבחני בחינות הבגרות, ואנחנו המקצוע היחיד שיש יותר תלמידים שנבחנים ב-5 יחידות מאשר ב-4, וההצלחה שעוברים, בכל השאלונים, היא יותר מ-98%.

<ג'ודי שטיינר: אז יש נתונים פה שהם מאד יפים, והשאלונים הם לא קלים.

<ג'ודי שטיינר: ממש לא קלים.

<ג'ודי שטיינר: אני מספרת לכם את הדברים הטובים, אבל גם יש בעיות.

<ג'ודי שטיינר: יש מקום לשיפור, אבל יש גם הרבה דברים טובים שקורים.

<ג'ודי שטיינר: אז זה לגבי ה-3 יחידות.

<ג'ודי שטיינר: לגבי ה non-readers, שאנחנו באמת לא אוהבים להשתמש במילים האלה, אלה תלמידים שמתקשים בכתיבה וקריאה.

<ג'ודי שטיינר: אני רואה את זה כאתגר לאומי, שכל ילד שהוא בוגר כיתה ו' יידע לקרוא ולכתוב באנגלית.

<ג'ודי שטיינר: המצב, לצערי הוא לא כך.

<ג'ודי שטיינר: אנחנו בהשתתפות ראמ"ה בנינו ערכה למורים שאפשר לתת מבדקים על מנת לזהות את התלמידים המתקשים, בשלבים ספציפיים מאד בהתפתחות הרכישה של הקריאה והכתיבה, ואנחנו עכשיו מלמדים את המורים איך להשתמש בזה.

<ג'ודי שטיינר: זה לא יפתור את כל הבעיות אבל זה ייתן למורים כלים לנסות להתמודד עם התלמידים האלה.

עמרם מצנע: את מתכוונת בכתב יד או מחשב?

<ג'ודי שטיינר: כתב יד.

<ג'ודי שטיינר: עדיין יש צורך בזה.

<ג'ודי שטיינר: כתב יד, כתב יד.

<ג'ודי שטיינר: אנחנו לא פוסלים, אבל אחת הסכנות היום – הרי באנגלית יש לנו ספרים דיגיטליים, שילדים יכתבו.

<ג'ודי שטיינר: יש מחקרים – אתם יודעים, יש לכתוב באותיות של regular writing ושל script.

<ג'ודי שטיינר: כתב מחובר ורגיל.

<ג'ודי שטיינר: מה לדעתכם יותר חשוב לתהליך הלמידה, המחובר או הלא מחובר?

<ג'ודי שטיינר: מבחינת תהליך רכישת הכתיבה, מה יותר חשוב?

<ג'ודי שטיינר: הכתב המחובר.

<ג'ודי שטיינר: כשכותבים מחובר, הילד יותר מפנים את המילה הוא כותב.

<ג'ודי שטיינר: אם תלכו להקלדה בלבד, מיותר לציין.

<ג'ודי שטיינר: כלומר, יש מקום לזה, אבל זה לא במקום, וזו אחת הסכנות שצריך להיזהר ממנה.

<ג'ודי שטיינר: צריך לדעת גם לכתוב.

<ג'ודי שטיינר: אז זה לגבי התלמידים שהם מתקשים.

<ג'ודי שטיינר: לגבי השאלה באיזה גיל להתחיל ללמוד?

<ג'ודי שטיינר: יש בספרות 3 P, למה מתחילים ללמד אנגלית בגיל צעיר.

<ג'ודי שטיינר: Principles, politics, parents.

<ג'ודי שטיינר: שימו לב שגם המילה "פדגוגיה" היא עם P, אבל היא לא מופיעה.

<ג'ודי שטיינר: מה קורה לנו במדינת ישראל?

<ג'ודי שטיינר: אנגלית היא חובה מכיתה ד'.

<ג'ודי שטיינר: מה שאמרת לגבי כיתות ג' – אני לא מסכימה אתך.

<ג'ודי שטיינר: יותר מ 85-80 אחוז מבתי הספר מבתי הספר מתחילים בכיתה ג'.

<ג'ודי שטיינר: זה לא חשוב איפה, זה לאו דווקא באזורים הטובים.

<ג'ודי שטיינר: יש גם בתי ספר שמחליטים ללמד בכיתות א'-ב'.

<ג'ודי שטיינר: בפיקוח להוראת אנגלית אנחנו לא בעד כי במקרים האלה מלמדים בדרך כלל שעה או שעתיים, שזה לא נותן תמיד משהו כדי ללמוד, לא נותן בסיס.

<ג'ודי שטיינר: יותר טוב היה לתת לו את הספורט, האמנות ועבודות יד – שכל כך חשובים לילד בגיל הזה.

<ג'ודי שטיינר: יש מחקרים לפה ולשם, אבל יש מחקרים שאומרים שכמה שהילד בוגר ויודע את שפת אמו טוב יותר, כשהוא לומד שפה נוספת, התהליך הוא יותר טוב ויעיל.

<ג'ודי שטיינר: אחת הבעיות בסקטור הערבי שהבעיה עם שפת האם שלהם – יש שם בעיה עם שפת האם.

<ג'ודי שטיינר: אז כל שפה נוספת שילמדו, תהיה הרבה יותר בעייתית.

עמרם מצנע: מצד שני, יש הרבה מאד מחקרים שככל שהילד, אפילו בגן – הוא יותר פתוח ללימוד - - -

<ג'ודי שטיינר: אני לא יודעת.

<ג'ודי שטיינר: המחקרים לא מראים לטווח ארוך.

שמעון אוחיון: לגבי שפות?

שמעון אוחיון: לא בטוח.

<ג'ודי שטיינר: היתה תקופה בזמנו, של רונית תירוש, כשהיתה מנכ"לית, והיתה החלטה של המשרד ללמד אנגלית בכיתה א' על ידי מחנכים.

<ג'ודי שטיינר: לא אכנס לפרטים, אבל אחר כך בדקו את התלמידים האלה שהלכו לחטיבות הביניים, כי הייתם מצפים שהם יהיו יותר טובים.

<ג'ודי שטיינר: אי אפשר היה להבדיל ביניהם.

<ג'ודי שטיינר: גם אם אין רציפות.

<ג'ודי שטיינר: מתחילים בגן?

<ג'ודי שטיינר: אתם יודעים מה?

<ג'ודי שטיינר: בגן תעשו חשיפה על כל מיני שפות – שילדים יפתחו את הראש לתרבויות שונות, אבל אם אין רצף , מגן עד כיתה ד', אם אין שעות ואם אין את כוח האדם המיומן ללמד בגיל הזה, זה גם יכול להזיק.

<ג'ודי שטיינר: ילד שחשוף למורה עם מבטא לא טוב, או ילד שיש לו חוויה שלילית - - -

שמעון אוחיון: יש לך נתונים שבאמת בגיל הרך המורים מלמדים שם אנגלית הם חסרי הכשרה לעומת חטיבת הביניים?

<ג'ודי שטיינר: קודם כל, יש איסור על ללמד אנגלית בגן, איסור מטעם הפיקוח ומטעם - - -

שמעון אוחיון: אני רואה לפי הדוח כאן שבכיתות א'-ב', אני רואה בחלקם כן מלמדים אנגלית.

שמעון אוחיון: יש לך נתונים שאותם מורים שמלמדים אנגלית בכיתות הנמוכות הם חסרי הכשרה או השכלה אקדמית?

<ג'ודי שטיינר: לא.

שמעון אוחיון: אז למה אמרת - - -

<ג'ודי שטיינר: כי התייחסתי לתכנית של רונית תירוש שהמחנכות ילמדו אנגלית .

<ג'ודי שטיינר: הרבה מהם לא יודעים לדבר אנגלית.

<ג'ודי שטיינר: אז לזה התייחסתי.

שמעון אוחיון: מסכים אתך.

<ג'ודי שטיינר: אז זה לגבי הגיל הצעיר.

<ג'ודי שטיינר: לגבי הבעיות של הבוגרים שלנו, שהולכים לאוניברסיטאות והמכללות.

<ג'ודי שטיינר: נכון, זו בעיה.

<ג'ודי שטיינר: חלק מהבעיה היא – ויש ביטוי על כך באנגלית: if you don’t use it you lose it.

<ג'ודי שטיינר: הבוגרים שלנו, אתם יודעים מה המסלול שלהם: צבא, חוץ לארץ, אוניברסיטה.

<ג'ודי שטיינר: אז מדברים על שלוש שנים לפחות שהילדים לא משתמשים באנגלית ברמה כמו שהם עזבו את בית הספר.

<ג'ודי שטיינר: לכן, כשהם באים וצריכים להיבחן – יש בעיות.

<ג'ודי שטיינר: דבר שני, יש לנו תכנית לימודים שמבוססת על 4 תחומים.

<ג'ודי שטיינר: אחד זה מה שנקרא social interaction, השניה היא נגישות לטקסטים כתובים ודבורים, השלישית – פרזנטציה, שיידעו להציג דברים בכתיבה ובעל פה, ויש לנו חלק שנקרא appreciation of literature, language and culture.

<ג'ודי שטיינר: אז אנחנו רואים חינוך של תלמיד לא רק במיומנות הקריאה, אלא ב-4 המיומנויות.

<ג'ודי שטיינר: יכול להיות שעם תכנית לימודים אחרת ששמה דגש רק אל אחת מהמיומנויות האלה, אולי, אני לא מאמינה, התוצאות היו יכולות להיות אחרות.

<ג'ודי שטיינר: אבל מה אנחנו בכל זאת עושים על מנת להעלות את הרמה?

<ג'ודי שטיינר: כי כמו שאמרתי, אחד היעדים הוא, בעיניי, שלא יהיו non readers בכיתה ו'.

<ג'ודי שטיינר: הדבר השני - היום הבוגרים שלנו, רמת האנגלית שחייבים שתהיה להם היא יותר גבוהה מאשר לפני 10 שנים ובוודאי יותר מהרמה שהיתה כשהתחלתי לעבוד.

<ג'ודי שטיינר: כמה שהרמה שלנו, והדעה שלי היא שהיא טובה, זה לא מספיק.

<ג'ודי שטיינר: אז מה אנחנו עושים בשביל זה?

<ג'ודי שטיינר: שני דברים.

<ג'ודי שטיינר: אל"ף, אנחנו מלמדים את הילדים מיומנויות חשיבה, בתוך התכנית של הספרות, ובכלל בתוך תכנית הלימודים, שאולי זה לא מיומנויות שפה אבל זה מיומנויות חשיבה, ושיש להן – זה לא מתואר איזה מהפכות קורות עכשיו בכיתות.

<ג'ודי שטיינר: החשיב השל ילדים שניגשים לטקסט, ההבנה שלהם אחרת ממה שהיתה.

<ג'ודי שטיינר: זה אחד.

<ג'ודי שטיינר: הדבר השני – יש לנו תכנית לימודים משודרגת, ויושבת פה ד"ר אלישבע ברקון, שהיתה בוועדה, ובאה מכל התחום של אוצר מילים, היום אנחנו שמים דגש הרבה יותר על אוצר מילים כי המחקרים מראים לנו שאם רוצים רמה יותר גבוהה של אנגלית, רמת אוצר המילים חייבת לעלות.

<ג'ודי שטיינר: אז אנחנו שמים דגש מאד גדול על זה.

עמרם מצנע: זה מול מה?

<ג'ודי שטיינר: לא ממול, כי תמיד היה חשוב ללמוד אוצר מילים.

<ג'ודי שטיינר: לא היה מספיק דגש.

<ג'ודי שטיינר: אז היום בתכנית הלימודים יש לנו רשימת מילים כדי שיבינו על מה הם צריכים - שתלמידים צריכים לרכוש אותם.

<ג'ודי שטיינר: כמה שאוצר המילים גדול יותר, רמת המיומנויות האחרות עולה.

עמרם מצנע: זה ברור, אבל כשאת אומרת – אז אוצר מילים יותר חשוב מדקדוק?

<קריאות: כן.

<ג'ודי שטיינר: האמת היא שכן, יותר חשוב מדקדוק, לא שדקדוק לא חשוב.

שמעון אוחיון: פעם אמרו שללמד – ניתן לאנשים את המבנים, ואת אוצר המילים הם כבר ישלימו.

שמעון אוחיון: עכשיו חושבים אחרת.

<ג'ודי שטיינר: זה היופי שבחינוך, שאנחנו לומדים.

<ג'ודי שטיינר: כל פעם אנחנו לומדים דברים על המוח.

<ג'ודי שטיינר: אבל עכשיו אני רוצה לספר לכם על דבר מרגש ביותר, וזה ממש breaking news.

<ג'ודי שטיינר: שוב זה תחת הכותרת של מה לעשות על מנת שלילדים תהיה רמה יותר גבוהה של אנגלית.

<ג'ודי שטיינר: ביוני הוחלט במשרד על פתיחת מגמה חדשה, בנוסף ללימודי אנגלית כליבה של 3,4 ו-5 יחידות, תלמידים שנבחנים ב-5 יחידות יוכלו ללמוד במגמה של דיפלומטיה ותקשורת בינלאומית, באנגלית, ויוכלו ללמוד את זה ל-5 יחידות.

<ג'ודי שטיינר: זה כולל מיומנויות בתרגום, בתקשורת ו- conflict management.

<ג'ודי שטיינר: אנחנו מאד מתרגשים עם זה כי זה יקנה לילדים אנגלית ברמה גבוהה וגם מיומנויות שהם יצרכו באופן אישי, באופן מקצועי, ובעבודה שלהם.

<קריאה: את מדברת בעצם על 10 יחידות?

<קריאה: 5 יחידות רגילות ועוד - - -

<ג'ודי שטיינר: כן, כן.

<ג'ודי שטיינר: אם ילד ירצה לעשות עבודת גמר יהיו לו 10 יחידות.

<ג'ודי שטיינר: כמו שיש מגמה בפיזיקה או מגמה במיומנויות המחול או כאלה דברים עכשיו יש מגמה - - -

עמרם מצנע: היום משרד החינוך מגביל למספר ההרחבות.

עמרם מצנע: אז זו תהיה אחת מהן?

<ג'ודי שטיינר: זה יכול להיות אחת מהן.

<ג'ודי שטיינר: היום יש הגבלה על 2 מקצועות בחירה, אבל המקצוע הזה גם יכול להיות מקצוע שלישי אם הכל נעשה על ידי הערכה בית ספרית.

<תמר גלאי-גת: וזו הכשרה מיוחדת למורים?

<ג'ודי שטיינר: בוודאי.

עמרם מצנע: מה עמדתכם לגבי למידה מרחוק, למידה וירטואלית?

<ג'ודי שטיינר: יש לנו בהשתלמויות מורים הרבה קורסים מקוונים.

<ג'ודי שטיינר: אין לנו משהו מסודר במט"ח.

<ג'ודי שטיינר: יש דברים בודדים של כל מיני יחידות.

<ג'ודי שטיינר: אני חושב שזה יכול לתת מענה במקרים מסוימים.

שמעון אוחיון: את מדברת רק ברמה של השתלמויות, אני מבין ש - - -

<ג'ודי שטיינר: אמרתי שבמקרים מסוימים זה יכול להיות מצוין.

<ג'ודי שטיינר: יש לנו אתר של התכנית לספרות ועל זה יש לנו הקלטות שמורים מלמדים, שמורים יכולים להשתמש.

<ג'ודי שטיינר: יש מקרים שזה יופי לכיתה כי הם רואים מורה מומחית בתחום מלמדת יצירה בצורה מאד נכונה וטובה.

<ג'ודי שטיינר: אז יש לזה בהחלט מקום.

עמרם מצנע: טוב.

עמרם מצנע: דיברת על דברים חיוביים ומרגשים.

עמרם מצנע: איך את מתארת את האתגרים, הקשיים, הבעיות?

עמרם מצנע: איך אתם מתמודדים אתם?

<ג'ודי שטיינר: אז קודם כל דיברנו על הבעיות של ה non readers, ההתמודדות שלנו זה הערכה הזו שייתן למורים כלים על מנת לעזור לתלמידים.

<ג'ודי שטיינר: אחת מהבעיות שתמר העלתה זה רמת הדיבור של התלמידים.

<ג'ודי שטיינר: הרי בבחינות הבגרות 20% מהבחינה זה בעל פה.

<ג'ודי שטיינר: עם כל זה לא חשבנו שמורים מספיק נותנים את האות להתייחס לכל הנושא של המיומנויות בעל פה.

<ג'ודי שטיינר: יש לנו את הערכה שבנינו, שוב - עם השתלמות למורים.

<ג'ודי שטיינר: כמו שאמרתי, אתגר אחר זה להעלות בכלל את הרמה באנגלית ממה שהיא היום.

<ג'ודי שטיינר: הנושא של כיתות הטרוגניות – הכתות שלנו גדולות.

<ג'ודי שטיינר: יכול להיות מצב בכיתה שיש דוברי אנגלית יחד עם ילדים עולי אתיופיה.

<ג'ודי שטיינר: זה קשה.

<ג'ודי שטיינר: גם היום יש את העבודה הפרטנית, על פי הרפורמות, אבל זה עדיין אתגר מאד מאד קשה.

<ג'ודי שטיינר: כל הנושא, כמובן, של הפערים, כמו שעלה פה- של הדתיים, הערבים, האתיופים, מצב סוציו אקונומי נמוך, זה אתגרים אמיתיים שאנחנו מנסים להתמודד עם זה.

<ג'ודי שטיינר: לפחות אנחנו רואים שהציונים עולים.

<ג'ודי שטיינר: אז לפחות כולם עולים.

<ג'ודי שטיינר: היה יכול להיות מצב שעולים, ואלה יורדים.

<ג'ודי שטיינר: אז בכל זאת מנסים לראות את חצי הכוס המלאה, אבל עדיין יש מה לעשות.

עמרם מצנע: האם יש למשרד החינוך איזה תמריצים לתחומי הוראה שהם במצוקה, זאת אומרת – בחוסר?

עמרם מצנע: למשל – מורים לאנגלית.

<נח גרינפלד: אני אולי אתחיל עם נתון – כ-450 מורים חדשים לאנגלית נכנסים דרך הסטז', מורים לאנגלית.

<נח גרינפלד: בערך 2/3 יסודי, 1/3- על יסודי, כשאנחנו לוקחים מבחינת ההיקפים עצמם.

<נח גרינפלד: הכשרה מאד מדודה, אני אגיד את זה.

<נח גרינפלד: היא איננה יוצרת מציאות של עודף גדול של בחירה.

<נח גרינפלד: כלומר, אם מתוך 450 יש לנו כ-350 הכשרה ביסודי, כ-125 הכשרה במסלול של העל יסודי, בנוסף – בתכניות ייחודיות לומדים כ-20 לומדים, באוניברסיטאות לומדים עוד כ-40, אנחנו סך הכל מגיעים ל-550.

<נח גרינפלד: זאת אומרת, כ-100 לומדים מעל לביקוש של לומדים בעצמם.

עמרם מצנע: שלומדים, מתמחים במקצוע לימוד האנגלית.

<נח גרינפלד: כן.

<נח גרינפלד: זה סך הכל הלומדים, במערכות הכשרת המורים – מכללות, אוניברסיטאות, פחות או יותר מבחינת ההיקף.

<נח גרינפלד: אגב, אלה נתונים שנמסרו גם לוועדה.

עמרם מצנע: אז מה אתה אומר בזה, בעצם, שאין חוסר?

<נח גרינפלד: אני לא רוצה לומר שאין חוסר, כי מבחינה זו גם יש בעיה של בחירה.

<נח גרינפלד: כלומר, יוצא כמעט שכל מורה שגומר את ההכשרה יכול להיכנס לתוך המערך, צריך להגיע למציאות של מרווח ומשקל יותר גדול, נגיד את זה – בלומדים לכיוון של מסלול על יסודי כן להגדיל את זה, כי מה שקורה שמורים שלומדים במסלול של חטיבת הביניים למעשה גולשים ללמד במסלול של העל יסודי בלי שהם יוכשרו בתוך המכלול, כי אם חסר בבית הספר, ומורה בחטיבת הביניים הוא מורה מצוי, אז מרחיבים את משרתו גם להגיש לכיתה יב', בלי שהוא הוכשר לכך, למעשה.

<נח גרינפלד: ככל שאנחנו נכשיר יותר מורים, האוניברסיטאות יכשירו יותר מורים לאנגלית, אין ספק שייטב למערכת ויווצר האיזון.

שמעון אוחיון: אבל יחסית התמונה היא טובה, כי יש לכם 90% בעלי הכשרה אקדמית והכנה בעניין הזה.

שמעון אוחיון: הלוואי והיה לנו בכל המקצועות כך.

<ג'ודי שטיינר: זה נכון, אבל עדיין יש הרבה מורים במערכת - - -

שמעון אוחיון: משום שיש פער עדיין, מורה יכול להיות במרכז הארץ ויש לו תואר שני באנגלית, ויש בפריפריה מי שאין לו, והמנהל אומר לו – תיכנס בכל זאת לכיתה, ותלמד.

<נח גרינפלד: אין ספק – אני יכול לומר את זה לכם – מבחינה זו, המצב באנגלית, וג'ודי מובילה את המערכת בגאון, תכניות ההכשרה עברו שדרוג לפני 4 שנים על ידי המועצה להשכלה גבוהה ווועדה משותפת, והרחיבו את היקף הלימודים של ההתמחות.

<נח גרינפלד: התמחות רגילה היתה בהיקף של 26 שעות, הפכו אותה להתמחות בהיקף של 32 שעות, ו-34 שעות, כדי להרחיב את מיומנויות השפה וללא רק את הידע שנדרש בתוך ההתמחויות עצמן.

<נח גרינפלד: בגדול, כל הלומדים באנגלית מקבלים הלוואות משותפות, סיוע במימון שכר לימוד - - -

עמרם מצנע: שאלה נוספת שעולה מהנתונים של המחקר זה העובדה שיש בתי ספר שלא מלמדים את השעות על פי תקן, או לא מלמדים בכלל, או מלמדים פחות מ-4 שעות.

<ג'ודי שטיינר: זה נושא שצריך לבדוק אותו כי אני הייתי מאד מופתעת, אתי סיפרה לי על זה.

<ג'ודי שטיינר: בתי הספר מדווחים למפקחים כבר שנה את הכניסה של השעות, כי לפעמים הם נותנים פעמיים כפול ואנחנו לא רוצים.

<ג'ודי שטיינר: לא נתקלו במצב כזה אז זה נושא לבדיקה עלינו, עכשיו, לעשות את זה.

עמרם מצנע: איך אתם מטפלים באוכלוסיות המוחלשות – ערבים, בדואים, אתיופים, ששם ההישגים בצורה משמעותית פחות מאשר ההישגים במגזר העברי?

<ג'ודי שטיינר: שוב, עם הכוחות שיש לנו – קודם כל שנה סוף סוף יש לנו מדריך לכל הנושא של תלמידים עולים, עולי אתיופיה אבל גם עולים דוברי אנגלית, בכל זאת, כל האוכלוסיות האלה יש להן את הצרכים שלהן.

<ג'ודי שטיינר: אבל יום אחד - - לא יפתור את הבעיה.

<ג'ודי שטיינר: עם המשאבים שיש לנו בהדרכה ובפיקוח עושים את מיטבם על ידי השתלמויות, כנס, תצפיות בכיתה, ומנסים לראות איך אפשר.

<ג'ודי שטיינר: למשל, אחד מהתחומים שראינו בסקטור הערבי, שלא כל כך מצליחים זה בגלל מיומנויות בחשיבה.

<ג'ודי שטיינר: בשאלות במיצב לחטיבות הביניים וכיתות ח'.

<ג'ודי שטיינר: הרי מה זה מיומנויות חשיבה?

<ג'ודי שטיינר: יש שאלות ששואלים – מי ומה, וזה קל להסתדר עם זה, זה בטקסט.

<ג'ודי שטיינר: אבל יש שאלות של השוואות, to read between the lines - דברים שהם לא רגילים לעשות, בחינוך הערבי.

<ג'ודי שטיינר: אז באנגלית מלמדים אותם, ולאט לאט אנחנו מתחילים לראות את התוצאות, שהם יותר יכולים להתמודד עם הטקסטים והשאלות.

<ג'ודי שטיינר: אבל זה תהליך.

<ג'ודי שטיינר: זה תהליך, ואנחנו רואים לאט לאט קצת שיפורים.

<שלי קרקוב: אני מדריכה בירושלים, ועובדת בבית הספר "זיו".

<שלי קרקוב: אז קודם כל צריך שעות.

<שלי קרקוב: אני יודעת שבמתמטיקה קיבלו יותר שעות.

<שלי קרקוב: אני מבינה שהם צריכים שעות, אבל גם באנגלית צריך.

<שלי קרקוב: יש לנו פרויקטים שעושים – ספרות, הבעה, לשון – מלא דברים בתוך הלימוד של האנגלית.

<שלי קרקוב: אנחנו צריכים ללמד אותם לדבר ולשמוע, וצריך יותר שעות בשביל זה.

<שלי קרקוב: עוד דבר – צריך כיתות יותר קטנות.

<שלי קרקוב: הטרוגני זה יכול להיות 40 תלמידים.

עמרם מצנע: בית הספר שאת מלמדת בו הוא תיכון או יסודי?

<שלי קרקוב: חטיבת ביניים ותיכון.

עמרם מצנע: למנהל בית הספר יש יותר עצמאות היום.

עמרם מצנע: הנהלת בית הספר יכולה להפנות יותר שעות, לפצל כיתות - - -

<שלי קרקוב: אבל בכל זאת צריך יותר שעות.

עמרם מצנע: יותר – זה תמיד נכון.

<שלי קרקוב: ועוד דבר - בקשר למורים צעירים – צריך יותר תמריצים.

<שלי קרקוב: מה זה תמריצים?

<שלי קרקוב: צריך לתת משכורת יותר גבוהה למורים, אחרת בשביל מה יבואו להוראה?

<שלי קרקוב: יש כל כך הרבה תחומים - - -

שמעון אוחיון: לא רק לאנגלית, בכלל.

<שלי קרקוב: כלל, בכלל למורים.

עמרם מצנע: מה הפרופיל האישי של אותם 450 שמחליטים ללמוד את הוראת האנגלית?

עמרם מצנע: מה מביא אותם?

עמרם מצנע: אולי כי הם יוכלו לתת גם שיעורים פרטיים?

<שלי קרקוב: אני לא בטוחה אבל אני חושבת שהיום ללכת להוראה – לא צריך פסיכומטרי כל כך גבוה.

<שלי קרקוב: אז אולי באים גם מורים שהם לא native speakers - - -

עמרם מצנע: אבל מה דוחף נער או נערה בגיל צעיר – 22, להחליט להיות מורה לאנגלית?

עמרם מצנע: ואני לא מדבר על כאלה שזו שפת האם שלהם שאז יש להם נטייה טבעית לזה.

<ג'ודי שטיינר: קודם כל, אם מישהו צריך לבחור איזה מקצוע ללמד, מאד מאד כדאי אנגלית כי יש שוק של שיעורים פרטיים.

<ג'ודי שטיינר: אנחנו גם רואים שכאשר יש מיתון בארץ, אז יש לנו יותר מורים בשטח, כי הם חוזרים מ "אל על", מכל מיני מפעלים שצריכים דוברי אנגלית, כי מי שהוא דובר אנגלית, יש כל כך הרבה דברים פתוחים בפניו שהוא יכול לעשות, בזמן שמורים לתנ"ך זה לא כך.

<ג'ודי שטיינר: אף על פי שאותו בוגר לא יודע את זה, האנגלית, במערכת החינוך, מנהלים כל הזמן אומרים – אין כמו הצוותים של אנגלית.

<ג'ודי שטיינר: הם הכי מקצועיים, הכי מגובשים, משתמשים בהם כדי ללמד צוותים אחרים כדי על חידושים בחינוך.

<ג'ודי שטיינר: רמת המקצועיות של המורים לאנגלית היא דבר מיוחד במינו.

<סימון דובל: אני רכזת, מלמדת בבית ספר "הרטמן" בירושלים וגם מדריכה, במיוחד של ספרות במחוז ירושלים.

<סימון דובל: דווקא רציתי לדבר יותר על העניין של ההדרכה שלנו, העבודה שאנחנו עושים בין בתי הספר.

<סימון דובל: המפקחת של ירושלים דאגה לקחת את המדריכות ולחלק בין בתי הספר כדי לדאוג שכמה שאפשר משרד החינוך יהיה בעצם בתוך בתי הספר וייתן הדרכה למורים, גם חדשים, וגם צוותים וגם רכזים.

<סימון דובל: יש תקשורת מאד טובה בין המפקחת ובין הרכזים.

<סימון דובל: יש לנו פורומים כדי להתמודד עם דברים שעולים.

<סימון דובל: אז המדריכים מגיעים לבתי הספר, מסתובבים כמה שאפשר.

עמרם מצנע: בית הספר שאת מלמדת – איזה בית ספר הוא?

<סימון דובל: בית ספר ממלכתי דתי, תיכון שש שנתי.

עמרם מצנע: מה עושים בבית ספר שאת מלמדת שהוא בנוסף לשעות המחויבות?

עמרם מצנע: יש חוג לתיאטרון באנגלית?

עמרם מצנע: הולכים להצגות באנגלית?

עמרם מצנע: מה עושים מעבר למה שמחייב התקן.

<סימון דובל: בהחלט יש עידוד לזה כל הזמן.

<סימון דובל: גם דרך הספרות, זו התכנית, להכניס את כל האפשרויות.

<סימון דובל: היה לנו פגישה עם אדם שהוביל את כל התכנית של ה-Wave, הגל.

<סימון דובל: אז עשו פגישה בינו ובין ה – American Society Center, ודיברו אתו.

<סימון דובל: אז הביאו בתי ספר לשמוע אותו ולדבר אתו.

<סימון דובל: אז יש כל הזמן עידוד, ויש לנו גם תכניות שהן תכניות של בין מקצועות, היסטוריה-אנגלית, כי אפשר לערב אנגלית בכל מקום.

עמרם מצנע: יש לכם יחסי גומלין עם בתי ספר יהודיים בארצות דוברות אנגלית?

<סימון דובל: כן, בהחלט.

<סימון דובל: אני יודעת על בית ספר בפסגת זאב שיש להם תכנית מיוחדת ביוזמת המורים בבית הספר, שיש לתלמידים pen pals, שכותבים להם מכתבים.

<סימון דובל: יש עידוד לזה, הם מדברים על זה הרבה.

<סימון דובל: אז יש יוזמות והן יוזמות של מורים, במיוחד בבתי ספר יסודיים.

<ניקול ברודר: אני מדריכה במחוז ירושלים וגם מורה ברמת בית שמש.

<ניקול ברודר: אני גם מרצה בהשתלמויות במודיעין.

<ניקול ברודר: אנחנו עושים הרבה מעבר לספר בבתי ספר יסודיים.

<ניקול ברודר: יש בירושלים וגם במודיעין מתחילים עכשיו spelling bid עירוני, שמעודד את האיות.

<ניקול ברודר: אנחנו גם עושים תכנית pen pals, וגם יש כנסים פעמיים בשנה למורים לאנגלית, לפחות במחוז ירושלים וירושלים, שאנחנו נחשפים לפרופ' פני אור, שהיא מלמדת אותנו, מרצה לנו ומראה לנו איך מלמדים אוצר מילים באנגלית, איך מרחיבים, מה הפטנטים, יש לנו השתלמויות שמתמקדות גם באוצר מילים אבל גם בשימוש של תלמידים במחשב.

<ניקול ברודר: יש לנו מהחברות שיוצרים את הספרים באנגלית גם ספרים דיגטליים שהמורים לומדים דרך ההשתלמויות איך להכניס אותם לכיתה.

<ניקול ברודר: הילדים מאד אוהבים, וזה פשוט משדרג את כל ההוראה.

<ניקול ברודר: לדעתי.

<ניקול ברודר: אוהבים את זה מאד, אוהבים גם לקבל שיעורי בית שהם יכולים לעבוד במחשב בית ולשלוח את זה במייל למורה, המורה מראה את זה בכיתה, והילד יכול גם להציג את זה בכיתה.

<ניקול ברודר: כל הכיוון שלנו עכשיו לפי תכנית הלימודים של ד"ר ג'ודי שטיינר זה ללמד משמעותית.

<ניקול ברודר: להפעיל את הילדים בשפה החיה הזו, הנפלאה, הבינלאומית, ולתת להם תחושה שהם חיים בעולם המודרני, משתמשים בכלים שהם לומדים בבית הספר, אבל בחיים היום יומיים.

<ניקול ברודר: לשתף את העמיתים שלהם, את החברים שלהם, וגם כמובן את העולם בכלל, דרך ה pen pals, דרך כל מיני אמצעים כדי לתקשר עם חו"ל או ילדים שהם דוברי אנגלית, פה, בארץ.

<אלישבע ברקון: אני ראש החוג לשפה וספרות אנגלית ב "אורנים" וגם רכזת אנגלית למטרות אקדמיות.

<אלישבע ברקון: אני חברה בוועדת המקצוע של הוראת השפה האנגלית כבר שנים רבות, וחלק מהתהליך של הכנסת יעדים לקסיקליים לתוך תכנית הלימודים, וגם המבחן שד"ר שטיינר דיברה עליו לבדוק מיומנויות קריאה של ילדים בבתי ספר יסודיים.

<אלישבע ברקון: אבל אני רוצה לדבר על הנושא שנגעו בו – הכשרת מורים לאנגלית.

<אלישבע ברקון: אני לא רוצה לדבר על מי שנמצאים בשטח אלא להסתכל קדימה.

<אלישבע ברקון: בתור ראש החוג לשפה וספרות אנגלית ב "אורנים", שזו מכללה אקדמית לחינוך, כל סטודנט שנכנס מתכוון להיות מורה או בבית ספר יסודי או בעל יסודי, מורה להוראת האנגלית.

<אלישבע ברקון: עד לפני מספר שנים קיבלנו לתוך החוג סטודנטים שלהערכתי היו לא מתאימים, רמת האנגלית שלהם היתה נמוכה, ואי אפשר לקבל תואר מלא, BA בשפה וספרות ללא שדרוג רציני בכל מיומנויות השפה.

<אלישבע ברקון: מצאנו ששנה אחר שנה היו סטודנטים שלא עמדו ביעדים האקדמיים.

<אלישבע ברקון: נאלצנו לבקש מהם לעזוב את החוג ולהפנות אותם למקומות אחרים.

<אלישבע ברקון: לאחרונה העלינו את רמת הדרישות לכניסה לחוג לאנגלית.

<אלישבע ברקון: מבחינתי, אם אני אחראית בסופו של דבר אחרי שלוש שנים מלאות ועוד שנה של השלמות לסיום חובות לתעודת הוראה לחתום על טופס שסטודנט זה מתאים להוראת השפה, היד שלי רועדת אם אני לא משוכנעת שהדבר נכון.

<אלישבע ברקון: העלינו את רמות הכניסה לחוג לשפה וספרות אנגלית.

<אלישבע ברקון: אני רוצה לתת לכם כמה נתונים של השנה, ולהגיד לכם מה הדאגות שלי.

<אלישבע ברקון: אני מדברת רק על BA, מי שנכנס ללימודים סדירים, ולא על הסבת אקדמאים להוראה.

<אלישבע ברקון: ניגשו למבחן הכניסה 69 מועמדים לחוג לשפה וספרות אנגלית בשנה זו.

<אלישבע ברקון: אנחנו קיבלנו רק עשרה.

<אלישבע ברקון: להכשרת אקדמאים ניגשו גם כן 69 – אלה אנשים שיש להם כבר תואר ראשון או שני או אפילו דוקטורט בתחום אחר, שרוצים לעשות הסבה להוראת אנגלית.

<אלישבע ברקון: אנחנו קיבלנו רק 35.

עמרם מצנע: זו בכל זאת פרופורציה אחרת.

<אלישבע ברקון: אותי מטריד יותר אלה שמתחילים את הקריירה שלהם בתור סטודנטים שרוצים לצאת עם תואר ראשון באנגלית ורוצים להיות מורים, הצעירים יותר.

<אלישבע ברקון: אנחנו עשינו מהפכה בחוג לאנגלית ב "אורנים", גם מבחינת סוג האוכלוסייה שמקבלים, גם תכניות הלימוד, גם עבודה עם המורים, כדי להיות בטוחים שמי שאנחנו משאירים הם המתאימים ביותר.

<אלישבע ברקון: לי ברור לגמרי שמי שאנחנו דחינו – הולכים למקומות אחרים.

<אלישבע ברקון: לא כולם מקבלים שם תואר מלא באנגלית.

<אלישבע ברקון: ברור לי שהם ברמת מיומנויות מאד נמוכה, מתקבלים במוסדות אחרים ומוצאים את עצמם בשטח כשהמיומנויות השפתיות שלהם מאד נמוכות.

עמרם מצנע: הם מתקבלים בשטח בנושא אנגלית?

<אלישבע ברקון: כן.

<אלישבע ברקון: למה אנחנו התחלנו בכל המהלך הזה בחוג לאנגלית?

<אלישבע ברקון: כי היגיע משוב מהשטח שהבוגרים מהחוג ב "אורנים" הם גם לא מורים טובים וגם לא יודעים אנגלית.

<אלישבע ברקון: לכן החלטנו לעשות את המהפך הזה.

<אלישבע ברקון: אני יודעת שהיום, המעט שישנם, זה חוג קטן ואיכותי - הם יהיו מורים מצוינים.

<אלישבע ברקון: אותי מטריד מה קורה במקומות אחרים.

<אלישבע ברקון: אם אנחנו לא קיבלנו אותם ואחת הסיבות היא שהם לא יכולים לא לקרוא ולא לדבר, נעמי יכולה לדבר על סוג הטעויות שיש להם, כי היא אחראית על מבחני הכניסה אצלנו.

<אלישבע ברקון: אין מצב שבתוך שנתיים-שלוש מביאים אדם לרמה שהיא טובה מספיק להורות בבית ספר.

<אלישבע ברקון: להערכתי יש קשר ישיר בין רמת מיומנות של מורה לבין מה שהתלמידים שלו סופגים.

<אלישבע ברקון: מורה שלא מסוגל לנהל שיחה, שאוצר המילים שלו דל, מורה שמדבר עם טעויות, מורה שבעצמו לא מבין את הנקרא, קשה לי להאמין שהוא יכול להיות מורה במערכת החינוך.

עמרם מצנע: זה לא מחייב הוכחה, זה דבר טריביאלי.

עמרם מצנע: זה נכון בכל מקצוע.

<אלישבע ברקון: נכון.

<אלישבע ברקון: לכן אני אומרת - אתי וייסבלאי דיברה על היקף, על הישגים ועל מורים ואני חושבת על המורים לעתיד שאנחנו מכשירים פה, ואני רוצה לומר שאני מוטרדת ולא ברור לי, ואני לא שקטה שהם יוצאים לשטח כשהם מספיק מיומנים.

<אלישבע ברקון: דבר שני, חלק מהם משתלבים בבתי ספר שאין בו צוות גדול, תומך.

<אלישבע ברקון: לפעמים הם מורה בודד בבית ספר.

<אלישבע ברקון: אם הוא נכנס עם רמת מיומנות נמוכה כמורה, והוא לבד, ואין שם צוות תומך, שמרים אותו והוא לא עושה הרבה – אני לא מדברת על להמשיך ולפתח את השפה שלו או אפילו לשמר את מה שיש לו, אנחנו נראה מורים שבעצם מאבדים את רמת המיומנות שהם סיימו בה את הכשרת המורים.

<אלישבע ברקון: בנוסף, לצערי, אנחנו הכנסנו עכשיו יעדים לקסיקליים לתכנית הלימודים.

<אלישבע ברקון: זה היה מהלך לא קל, לקח שנים ועשינו את זה, אני חושבת שזה דבר חשוב מאד.

<אלישבע ברקון: באמת, הצלחה משגשגת של הוועדה המקצועית.

<אלישבע ברקון: אני לא מספיק משוכנעת, ואני אומרת את זה בכאב ענק, שכל המורים שנמצאים במערכת יש להם את אוצר המילים שהיום אנחנו דורשים מהתלמידים.

<אלישבע ברקון: אין מבחני יציאה למורים, של מי שהולך לצאת לשטח.

<אלישבע ברקון: אצלנו יש משהו דומה לזה, אבל אין מבחן שבודק מיומנויות של מי שעומד לצאת לשטח, כמו ברפואה ומשפטים.

<אלישבע ברקון: אנחנו לא יודעים מה הרמה של המורים שיוצאים לשטח.

<אלישבע ברקון: הנושא הזה מטריד אותי.

עמרם מצנע: מה זה לא יודעים?

עמרם מצנע: ברגע שאת מסמיכה - - -

<אלישבע ברקון: אני יודעת מה שקורה אצלי.

עמרם מצנע: אבל ההערה שלך היא על מכללות אחרות להוראה?

<אלישבע ברקון: אני יודעת למי אנחנו יודעים תעודה שהוא סיים.

עמרם מצנע: אני מניח שבכל אחת מהמכללות יש את המקבילה.

<אלישבע ברקון: קשה לי להאמין.

עמרם מצנע: זו ההנחה.

שמעון אוחיון: אולי תמקדי, בקטע הזה, כי את כוללת את הכל יחד – את המקצוע האקדמי, וגם את ההכשרה המקצועית.

<אלישבע ברקון: אני מדברת על המכללות.

שמעון אוחיון: אצלכם זה ביחד משתלב.

שמעון אוחיון: איפה את רואה את נקודת החולשה, בדיסציפלינה עצמה, בידע שלהם, מבחינה אקדמית או בהכשרה המקצועית, כדי להקנות להם את המיומנות כדי להורות אנגלית.

שמעון אוחיון: איפה נקודת התורפה?

<אלישבע ברקון: לדעתי יש יותר מנקודת תורפה אחת.

<אלישבע ברקון: אחת היא למי שנותנים להיכנס לתוך המסלול.

<אלישבע ברקון: יש אנשים שנכנסים לתוך המסלול של התמחות אנגלית שהם לא מתאימים.

<אלישבע ברקון: דבר שני, יש מכללות שנותנות תואר מלא, אז יש הרבה יותר חשיפה לאנגלית.

<אלישבע ברקון: יש מכללות – נח גרינפלד דיבר על זה קודם, שבהן יש התמחות באנגלית, אז יש X שעות, נדמה לי 36 שעות.

<אלישבע ברקון: זה נורא מעט.

שמעון אוחיון: כלומר, עדיין יש פער בין המכללות והאוניברסיטאות בדיסציפלינה.

<נעמי בלוצרקובסקי: אני אחראית על מבחני הכניסה מספר שנים.

<נעמי בלוצרקובסקי: רציתי למקד את תשומת לב המשתתפים כאן להרכב המבחן ולתוצאות שמתקבלות, נקודות התורפה שהמבחן מצביע עליהן.

<נעמי בלוצרקובסקי: המבחן בודק הבנת הנקרא, אוצר מילים, דקדוק, הבנת הנשמע.

<נעמי בלוצרקובסקי: מתוך המבחנים של השנתיים האחרונות יש מגמה מאד ברורה של נקודות חולשה – וזה אוצר המילים, שהוא הרבה מתחת לסף הסבירות, גם בהבנת הנקרא ובשטחים האחרים.

<נעמי בלוצרקובסקי: אוצר מילים ודקדוק – שני התחומים המאד מאד חלשים.

עמרם מצנע: וזה אצל כאלה שבחרו ללמוד הוראה באנגלית, שהם מעריכים את עצמם כמתאימים.

<נעמי בלוצרקובסקי: כן.

<נעמי בלוצרקובסקי: וכמובן –כתיבה.

<נעמי בלוצרקובסקי: שלוש נקודות מרכזיות.

<נעמי בלוצרקובסקי: הרבה מאד מהמועמדים יכולת הכתיבה לא קיימת.

עמרם מצנע: יש לכם גם התפלגות של כאלה שמגיעים לבחינות הקבלה, בין דוברי אנגלית כשפת אם ובין ישראלים צברים?

<נעמי בלוצרקובסקי: אין לנו סטטיסטיקה מדויקת.

<נעמי בלוצרקובסקי: מתוך הניסיון – יש מעט מאד דוברי אנגלית.

<נעמי בלוצרקובסקי: ואלה שהם דוברי אנגלית הם בדרך כלל בתכניות הסבת האקדמאים.

<נעמי בלוצרקובסקי: רציתי לציין שיש כאלה שמועמדים להוראת אנגלית ומקבלים בבחינות הכניסה שלנו 14 נקודות מתוך 100.

<נעמי בלוצרקובסקי: תארו לכם את הרמה.

<אלישבע ברקון: ושאלת למה הם באים?

<אלישבע ברקון: I love English, זו התשובה.

<נעמי בלוצרקובסקי: 14 מתוך 100 בבחינות הכניסה.

<נעמי בלוצרקובסקי: חלק גדול מאד מקבל – 20, 27.

<נעמי בלוצרקובסקי: אלה אנשים שכפי שאלישבע ציינה, ייתכן שימצאו את עצמם בהוראת האנגלית במקומות אחרים.

<נעמי בלוצרקובסקי: אלה שמקבלים את העתודה להוראת האנגלית בהרבה מקומות, וזה מצער ביותר.

<שלי קרקוב: אני רצתי להגיד שאנחנו מדריכות.

<שלי קרקוב: התפקיד שלנו הוא להיכנס לבתי ספר היכן שיש מורה אחת לבד ויש לה שאלות, ואנחנו שם.

<שלי קרקוב: יש לנו גם השתלמויות.

<שלי קרקוב: אנחנו שם כדי לעזור למורים הבודדים, אף אחד לא לבד.

עמרם מצנע: אבל כמה פעמים את יכולה להגיע לבית ספר נתון בחודש?

עמרם מצנע: ואת גם מלמדת.

עמרם מצנע: את דיברת על זה שיש סך הכל 20 מפקחים מחוזיים?

<ג'ודי שטיינר: לא.

<ג'ודי שטיינר: שבע תקנים.

<ג'ודי שטיינר: אבל אני רוצה לציין משהו: אחרי שקבענו סטנדרטים לתלמידים שלנו יש לנו מסמך שקובע סטנדרטים למורים.

<ג'ודי שטיינר: ההמלצה שלי היא שכמו במקצועות אחרים, צריכה להיות בחינה, או איזושהי הערכה, על מנת לקבל רישיון הוראה, כי אנחנו יודעים שיש כל מיני מכללות וכל מיני דרישות לכניסה, ואם היה איזה שהוא דבר חיצוני, שדורש רמה מסוימת, לא רק בידע של אנגלית אלא גם בידע של מתודולוגיה ופדגוגיה, זה היה עושה הרבה לשפר.

<ג'ודי שטיינר: יש לנו את המסמך על מה אפשר להתבסס.

עמרם מצנע: אבל הבעיה, בסוף, היא שכשיש חוסר במורים, אז מקבלים כל מי שיכול למלא את הנישה הזו.

<ג'ודי שטיינר: אבל צריך לקבוע רף.

<ג'ודי שטיינר: אם לא קובעים רף, לא מגיעים אליו.

<ג'ודי שטיינר: אם המכללות יודעים שזה הרף, יהיה שיפור.

<לורין פוריס: אני מייצגת את ארגון ההורים.

<לורין פוריס: אני למדתי בלשנות אנגלית ויש לי גם תעודת הוראה.

<לורין פוריס: למדתי באוניברסיטה העברית.

<לורין פוריס: שם עושים בחינת קבלה.

<לורין פוריס: בסוף עושים בחינה של proficiency, ומי שלא עובר פשוט לא מסיים.

<לורין פוריס: אחרי זה, תעודת ההוראה שלי היא מ "דוד ילין".

<לורין פוריס: אף פעם לא עסקתי בהוראה.

<לורין פוריס: אני יכולה להגיד לכם שהפער הוא חד ביותר בין הלימודים שלי באוניברסיטה העברית ובין מה שקרה ב "דוד ילין".

<לורין פוריס: ב "דוד ילין" באמת נתקלתי בתופעה של כאלה שהגיעו וזה באמת לא היה סביר באופן קיצוני.

<לורין פוריס: אני באמת חושבת שצריך לעשות את זה בהתחלה ולא בסוף, לא אחרי שנתיים-שלוש עד שהם רוכשים תואר ואז הם לא עוברים את בחינות ההסמכה.

<לורין פוריס: אז צריך לעשות בחינה יותר משמעותית ואז לסנן אותם.

<לורין פוריס: מלכתחילה, ולא בסוף, אחרי שאנשים השקיעו שלוש שנים, לא לתת להם ללמד.

<לורין פוריס: מעבר לזה רציתי להגיד לכם שתחושתי כאמא, יש משמעות מאד גדולה לרמת המורים.

<לורין פוריס: אני יכולה להגיד לכם שיש לנו הרבה נחת.

<לורין פוריס: ברמות יש מורה בשם בלה, מורה מדהימה.

<לורין פוריס: אני חושבת שאין שם ילד שהרמה, שאוצר המלים שלו כל כך גדול.

<לורין פוריס: כל שבוע לומדים 40 מלים ואין צחוקים.

<לורין פוריס: ההורים למדו שזה חלק מהתפקיד שלהם, לעזור ולתמוך במערכת.

<לורין פוריס: מעבר לזה, מאד סיקרן אותי לדעת – שמעתי את העניין של ה-5 יחידות וזה באמת מצוין.

<לורין פוריס: השאלה – מה הם הציונים הממוצעים שהם עוברם.

<לורין פוריס: מה הציון הממוצע של תלמידים שניגשים ל-5 יחידות.

עמרם מצנע: הציגו לנו אותם.

<ג'ודי שטיינר: הנה, הציגו לנו את זה.

<ג'ודי שטיינר: הממוצע 86-87.

<ג'ודי שטיינר: ציונים יפים, חבל על הזמן, והבחינה לא קלה.

<לורין פוריס: עוד שאלה קטנה – במגזר החרדי, יש בתי ספר שכן מלמדים?

<ג'ודי שטיינר: בנות – כן, בנים הרבה יותר קשה.

<ג'ודי שטיינר: עכשיו יש מהפכה עם כל זה כי יש מחוז חרדי.

<ג'ודי שטיינר: יש היום תזוזה, והרעיון עכשיו זה לעודד את הבנים ללמוד.

<אתי וייסבלאו: רציתי לשאול – היו בשנים האחרונות תכניות להסבת עולים מארצות דוברות אנגלית ולהסבת אקדמאים להוראה.

<אתי וייסבלאו: לא ראיתי שהדבר הזה מתקיים השנה.

<אתי וייסבלאו: רציתי לדעת למה, והאם אתם מתכוונים להמשיך.

<ג'ודי שטיינר: הולך להיפתח קורס ב - - -

<נח גרינפלד: עומד, בעיקרון, ואנחנו עכשיו בשלבי גיוס, עם משרד הקליטה, הסוכנות היהודית ומשרד החינוך והם נמצאים בשלבי גיוס, ולמעשה, ברגע שייכנסו, יסיימו אולפן 1 ואולפן 2, תיפתח תכנית הכשרה.

<נח גרינפלד: זה פשוט בגלים.

<נח גרינפלד: ברגע שיש רצון בעליה יחד להשתלב, אז כמובן - - -

<ג'ודי שטיינר: אבל יש גם הכשרה למורים שעלו ארצה, מורים עולים.

<ג'ודי שטיינר: תלוי במספר האנשים שיש, וכמו שאמרתי, החל בחודש בדצמבר נפתח - - וכל שנה ב "דוד ילין" יש.

עמרם מצנע: עוד משהו שמישהו רוצה להוסיף?

שמעון אוחיון: אנחנו שומעים מדי פעם את הטענה הזו לגבי הפער – כמו שהיא הצביעה עליו, ממכללת "אורנים".

שמעון אוחיון: את עדיין יכולה לראות שיש עדיין פער בין האוניברסיטאות והמכללות לגבי התואר האקדמי?

שמעון אוחיון: הלא האוניברסיטאות הלכו ולקחו על עצמן, כפי שגם נח יודע, והכפילו את כמות ההכשרה בתעודת ההוראה, מ-12 ו-14 שעות ל-24 שעות.

שמעון אוחיון: השאלה אם בצעד מקביל המכללות עשו משהו לגבי התואר האקדמי עצמו?

שמעון אוחיון: כי אם אתם אומרים שיש פערים גדולים.

שמעון אוחיון: נראה לי, לא בדקתי את זה לאחרונה, שבכל זאת יש פער בין התלמיד שמסיים תואר ראשון באוניברסיטה לעומת מכללה, והפער זה לא מצטמצם.

<נח גרינפלד: הלוואי וייצאו יותר מורים מהאוניברסיטאות.

<נח גרינפלד: משרד החינוך רוצה את זה וישמח מאד בחלק הזה.

<נח גרינפלד: משרד החינוך נפגש כבר מפגש שלישי עם מרכזי התכניות להכשרת מורים בבתי ספר, יחידות להכשרת מורים באוניברסיטאות, הציג בפניהם רצון ובקשה להיות יותר שותפים כדי שיותר מורים יצאו.

<נח גרינפלד: הרי הבעיה המרכזית היא העל יסודי.

<נח גרינפלד: אני לוקח את כיתות י', יא', יב' - אין הכשרת מורים מחוץ לאוניברסיטאות, אבל כמות המורים שיוצאת מתוך האוניברסיטאות לשמש כמורים בכל התחומים נמוך מדי בהיקפים שנדרשים.

<נח גרינפלד: גם אם היקפי הלומדים בתכניות ההכשרה גבוהים זה יותר להבטחה שתהיה תעודת הוראה מאשר לצאת להוראה.

<נח גרינפלד: מכאן הקושי הגדול.

<נח גרינפלד: אני לוקח את החלק הזה לניסיון למשיכה יותר ויותר - - -

שמעון אוחיון: אנחנו חוזרים לסוגיית התמריצים הכלכליים.

<נח גרינפלד: זו סוגיה אחת, אבל היא סוגיה יותר מהותית גם ללא התמריצים, בסוג הזה של האמירה בתוך האוניברסיטאות, ומישהו צריך לומר – סליחה, עוד מעט לא יהיו תלמידים באוניברסיטאות.

<נח גרינפלד: גם מישהו צריך לומר.

<נח גרינפלד: תמריצים זו סוגיה אחת.

<נח גרינפלד: תמריצים עוזרים למורה להיכנס לתוך המערכת.

שמעון אוחיון: וגם להשאיר אותו.

שמעון אוחיון: ראה את ההסבה במקצועות ההייטק.

שמעון אוחיון: לכן אני מעלה ספקות כשאומרים לי, והיא הביאה עכשיו את הנתונים, ממכללת "אורנים".

שמעון אוחיון: היא אומרת שאחוז המתקבלים מאלה שעשו הסבה בעלי תואר אקדמי, הוא הרבה יותר גבוה.

שמעון אוחיון: זה מאד מעניין.

שמעון אוחיון: זה לא מה שקורה במדעי הטבע.

שמעון אוחיון: במדעי הטבע הניסיון אומר שברגע שיש רגיעה בהייטק, הם רצים בחזרה לשם.

<נח גרינפלד: גם באנגלית.

<נח גרינפלד: אנגלית זה הייטק.

שמעון אוחיון: אז לכן, לא לשים את כל הביצים בסל אחד, בסיפור הזה.

<נח גרינפלד: מילה אחרונה- זו סוגיה בפני עצמה.

<נח גרינפלד: לכן, במקביל, המשימה הגדולה שלנו בחלק הזה כן להגביר את היקף הדרישה באנגלית, היקף הלמידה בלמודים האקדמיים היתה החלטה משותפת עם המועצה להשכלה גבוהה, שהכבידה עכשיו את התנאים לפטור באנגלית בצורה מאד משמעותית, שזה ייצור מציאות שהמועמדים לכניסה להשכלה גבוהה יצטרכו להימצא ברמה אחרת לגמרי, והמועצה להשכלה גבוהה הפעם השאירה גם ועדה פעילה, לא רק הנחיות כתובות ברמה של ניירות אלא גם מעקב לחלק הזה.

<נח גרינפלד: אנחנו עם ג'ודי ביחד נמשיך כי ביקשנו מזמן כבר מהמועצה להשכלה גבוהה להפעיל בקרת איכות על תכניות הכשרה במכללות להכשרת מורים.

<נח גרינפלד: המועצה להשכלה גבוהה לא נכנסה, על אף זה שהתכנית להבטחתה איכות כבר פועלת בהשכלה הגבוהה קרוב ל-8 שנים ולדאבוני, המועצה להשכלה גבוהה לא הרימה את הכפפה.

<נח גרינפלד: מזמן היינו מוכנים.

<נח גרינפלד: משרד החינוך ביקש, משרד החינוך פנה, והמועצה להשכלה גבוהה לא הרימה את הכפפה להתחיל להפעיל את בקרת האיכות.

<ג'ודי שטיינר: אני רוצה להגיד שצריך לקחת את הטוב משני המקומות.

<ג'ודי שטיינר: באוניברסיטה יש רמה יותר גבוהה של אנשים שהולכים ללמוד.

<ג'ודי שטיינר: במכללות יש לנו את הצוותים הפדגוגיים.

שמעון אוחיון: לא נסגר הפער הזה?

<ג'ודי שטיינר: לפי דעתי לא.

<ג'ודי שטיינר: לא מספיק.

שמעון אוחיון: למרות שהוכפלה כמות השעות באוניברסיטאות.

<ג'ודי שטיינר: כי זה אחר.

<ג'ודי שטיינר: בשנה אחת עושים את תעודת ההוראה.

עמרם מצנע: דווקא במכללות להוראה, משרד החינוך יש לו יותר מעמד.

<ג'ודי שטיינר: הדבר השני, שהוא לא חדש – יש הרבה קיצוצים.

<ג'ודי שטיינר: מה שהיה בהייטק ובצבא, שקצינים שלא ממשיכים יותר בצבא רוצים לבוא להוראה, אבל ברגע שבודקים מה המשכורת – אנחנו מאבדים אותם.

<ג'ודי שטיינר: הם היו יכולים לתרום כל כך הרבה למערכת.

שמעון אוחיון: אני מוטרד מהנתון של הלמ"ס.

שמעון אוחיון: מה זאת אומרת 7% בחינוך הממלכתי דתי ואחוז בערבי לא למדו אנגלית בעל יסודי?

שמעון אוחיון: מה זה אומר?

שמעון אוחיון: אני לא מבין.

שמעון אוחיון: אולי תעזרו לי לקרוא את זה.

שמעון אוחיון: בתשע"ב, לגבי החינוך העל יסודי, 7% בחינוך הממלכתי דתי ואחוז בחינוך הערבי לא למדו אנגלית.

שמעון אוחיון: אז מה הם עשו?

<ג'ודי שטיינר: על זה דיברנו קודם, לפני שהגעת.

<ג'ודי שטיינר: זו נקודה שאנחנו נבדוק אותה.

שמעון אוחיון: נתון מאד מאד מוזר.

<ג'ודי שטיינר: מאד מאד מוזר.

<ג'ודי שטיינר: יש כמה דברים שהיו מוזרים וצריך עכשיו בדיקה.

עמרם מצנע: ברשות

עמרם מצנע: כם, אני רוצה לומר כמה מילות סיכום.

עמרם מצנע: אנחנו התמקדנו הבוקר במקצוע האנגלית מתוך הבנה והכרה בחשיבות העצומה של המקצוע, גם ככרטיס כניסה לעולם האקדמי אבל גם ככרטיס שחשיבותו הולכת וגוברת לא רק בעולם האקדמי, אלא במקצועות אחרים.

עמרם מצנע: גם לקרוא חוברת הפעלה בכל מוסך בסיסי ולהבין את אמצעי הבקרה שיש שם, אתה חייב לדעת אנגלית בסיסית.

עמרם מצנע: עלו כאן בשיחה הזו הרבה נושאים שנכונים לכל מקצועות ההוראה – כיתות גדולות, מיומנות של מורים, הרמה שאתה יוצאים מתוך מערכת ההכשרה למורים, וכן הלאה, וגם דברים ספציפיים לנושא הוראת האנגלית.

עמרם מצנע: לא הצלחנו למקד מה הוא החוסר היום במורים.

עמרם מצנע: נדמה לי שהנתון הזה הוא חשוב.

עמרם מצנע: לפי מה שאתה הצגת, נח, אין חוסר.

<נח גרינפלד: עשיתי בהשוואה למורים הנכנסים.

עמרם מצנע: אז זה משהו תיאורטי, כי בסופו של דבר, אני לפחות יודע, מניסיוני שלי, שיש חוסר גדול מאד.

<ג'ודי שטיינר: יש ב - - של אתי הנתונים שנתתי, המספרים הם זעירים.

עמרם מצנע: דבר שני, שראינו פה זה כמובן האוכלוסיות המוחלשות – הפערים וההישגים באוכלוסיות המבוססות לעומת אלה של האוכלוסיות המוחלשות, ואני כולל בזה, כמובן, את הערבים, הבדואים – ודרך אגב, הבדואים בולטים כבעיה בכל תחומי הלימוד, וכמובן בתחומי האנגלית, העולים החדשים מאתיופיה, הפריפריה לעומת המרכז – אני חושב שמשרד החינוך חייב להכין תכנית התערבות באותן אוכלוסיות חלשות.

<ג'ודי שטיינר: יש.

עמרם מצנע: אבל זה אומר בתגבור בשעות, זה אומר בהפניית מורים ותמריצים.

עמרם מצנע: אני מדבר על זה בהיבט היותר רחב.

עמרם מצנע: אם בפריפריה קשה יותר להשיג מורים מיומנים אז צריך לתת תמריצים למורים שעוברים לפריפריה.

עמרם מצנע: זה נכון לאנגלית וגם לתחומים אחרים, אבל אי אפשר לעבור לסדר היום על כך שבפריפריה, גם הגיאוגרפית וגם החברתית שלנו, הפערים אל מול ההישגים של המגזר היותר מבוסס הם גדולים מאד.

עמרם מצנע: הנושא של מורה לאנגלית כמקצוע, כתחום שמחייב לא רק לדעת אנגלית ולדעת ללמד אלא כדי לדעת ללמד אנגלית ולהתקדם במקצוע, בין אם זה השתלמויות, בין אם זה חשיפה לטכנולוגיות שונות שקיימות היום ומאפשרות לימוד אנגלית.

עמרם מצנע: זה תחום שגם כן, המשרד צריך לתת עליו קצת יותר את הדעת.

עמרם מצנע: בגילאים הצעירים, לפי דעתי, גם אם אנחנו שוללים לימוד אנגלית בגנים, יש לנו סימן שאלה אם להתחיל בכיתות א' וב', אני חושב שצריך אולי לא לימוד אבל חשיפה.

עמרם מצנע: זאת אומרת, באווירה – אני זוכר לימודים של שירים, או של מונחי יסוד.

עמרם מצנע: הילדים שלנו נחשפים היום דרך האינטרנט והמחשבים למונחים ולסביבה של השפה, וזה גם שונה בין האוכלוסיות החזקות לחלשות, שם אין את החשיפה הזו.

עמרם מצנע: לכן אני חושב שחשיפה לאנגלית ויצירת אווירה אוהדת, חיובית ללימוד השפה, הוא דבר מאד חשוב.

עמרם מצנע: מי שזוכר את הבום הגדול של ספרדית בגלל תכניות הטלוויזיה שהיו בנושא, זה תחום שאפשר בהחלט לפתח אותו גם באנגלית.

עמרם מצנע: אנחנו יודעים שצברנו העוקצניים והחביבים נחשפים לתכניות טלוויזיה מרשתות הילדים בהיקף עצום.

עמרם מצנע: ברובם אין תרגום וגם אין דברור והם סופגים שם.

עמרם מצנע: לכן גם צריך ליצור – וזה אתם, יחד עם הטלוויזיה החינוכית, אבל דרך הרשתות של הילדים לראות איך יוצרים את הקשר הזה לשפה כי ברגע שאתה יוצר את התובנה של הילד, אפילו בגיל צעיר, שהבנת האנגלית נותנת לו איזה ערך מוסף, אז הלימוד הזה מתחבב עליו ולא הופך איזה נטל.

עמרם מצנע: כשאני הייתי ילד, לימוד האנגלית היה איזה עונש.

עמרם מצנע: היום יכול להיות שיש מקומות שזה גם כך, אבל יש ודאי כלים וטכנולוגיות שיכולות לחבב את המקצוע.

עמרם מצנע: אני מבקר הרבה בבתי ספר ואני רואה גם מנהלים ומנהלות שיוצרים אווירה מאד חיובית סביב האנגלית - בשירים, בריקודים, במשחקים שונים – שזה היום גם כן, תחום התמחות, יש היום בתי ספר שמתמחים בלימודים סביב משחקים, דבר שמושך את הילדים ומביא אותם לתחום התכנים האלה.

עמרם מצנע: לא רק אנגלית, אבל אין ספק שגם באנגלית זה נכון.

עמרם מצנע: תודה על מה שאתם עושים.

עמרם מצנע: בסך הכל, החלק המלא של הכוס הוא יותר מחצי, אבל אנחנו צריכים להתמקד באתגרים ובהסתכלות קדימה איך מתקדמים עם זה.

עמרם מצנע: יש היום נטייה – אני שומע מנשיאות של מכללות להוראה, על נטייה יותר גדולה של הסבות לאקדמאים.

עמרם מצנע: זה דבר שצריך לעודד אותו.

עמרם מצנע: הבעיה, ועליה נמקד איזשהו מפגש, איך משאירים את המורים במערכת.

עמרם מצנע: אנחנו יודעים שאחרי 3,4,5 שנים במערכת המורים עוזבים, ולדעתי זה לא רק השכר.

עמרם מצנע: זה גם איך אנחנו מתנהגים כלפי המורים, איך מלווים אותם, איך יש כתובת למורים בנושאי היום השונים, כשאנחנו שומעים על התארגנויות מורים שכועסים – אפילו על דברים טכניים בשכר, והיכולת שלהם לדעת שהם מקבלים את השכר שמגיע להם, זה בהחלט מחייב אותנו להתמודד עם זה.

עמרם מצנע: אני מקווה שהתחלת המעבר של מכללות ההוראה אל הות"ת יהיה גם איזושהי דחיפה קדימה.

עמרם מצנע: מכללת בית ברל והקיבוצים עוברות אל הות"ת ואני מקווה שרמתן תעלה.

עמרם מצנע: אני יודע שאצלכם לא כולם חושבים כך, אבל זה הכיוון שהולך להיות.

שמעון אוחיון: הלוואי שהשפה העברית ששר החינוך זורק אותה לתוך אשכול יחד עם הספרות העברית, ב-3 יחידות, היו זוכות ליחס שהאנגלית מקבלת.

שמעון אוחיון: אין שום סיבה מדוע לא ילמדו עברית ומיומנויות חשיבה - - -

עמרם מצנע: מה שבטוח, ואת זה כל המחקרים אומרים, שידיעה טובה של שפת האם מאפשרת לימוד של שפות אחרות.

עמרם מצנע: תודה רבה.

עמרם מצנע: הישיבה נעולה.