ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 405, 2014-11-11 10:00

חמד עמאר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

חמד עמאר: על סדר היום - כישלון מתמשך במפעל המים והביוב בדלית אל כרמל.

חמד עמאר: זו היא הצעה לסדר של חבר הכנסת חנא סוויד.

חמד עמאר: אבקש מחבר הכנסת סוויד להציג את הצעתו.

חנא סוייד: תודה, אדוני.

חנא סוייד: בוקר טוב לכולם.

חנא סוייד: ראשית, אני רוצה לברך את ראש המועצה בדלית אל כרמל, מר רפיק חלבי, והחברים שהגיעו אתו לדיון הזה, ולממלא מקום ראש המועצה, כמובן, והאדונים המכובדים מהשלטון המקומי וכל המוזמנים שהגיעו לדיון בנושא חשוב זה.

חנא סוייד: אומרים שאם אתה רוצה לפתח מקום או יישוב מסוים אתה צריך לפתח את התשתיות באותו מקום.

חנא סוייד: תשתית המים בוודאי היא תשתית מאד חיונית ומאד מרכזית ואין ספק שאי אפשר לקדם ולפתח אזור, גם מבחינת מגורים, גם מבחינת תעסוקה ותעשייה, אם אין לך תשתית מים ומערכת מים מודרנית, מתפקדת, לחצים מתאימים, ללא פחת בהיקפים גדולים.

חנא סוייד: אני מדגיש את העניין הזה משום שזו בדיוק הבעיה של דלית אל כרמל.

חנא סוייד: בדלית אל כרמל, שהוא יישוב של בערך 17 אלף תושבים עם בערך 4,000 בתי אב, אני מניח, ככה בחישוב כללי, שמדובר בצריכה שנתית של יותר ממיליון קוב מים.

חנא סוייד: אחוז הפחת שראש המועצה מר רפיק חלבי התחיל בו לפני שנה כשנבחר לראשות המועצה הוא בערך 50%.

חנא סוייד: הוא הצליח - - -

חמד עמאר: כמה אחוז פחת?

חנא סוייד: 50%.

חנא סוייד: הוא הצליח בפעילות מאד מאומצת ואינטנסיבית בנושא להוריד את זה ל-305.

חנא סוייד: 30% מכמיליון קוב, זה 300 אלף קוב מים שהולכים לאיבוד.

חנא סוייד: זה בערך 3-2.5 מיליון שקלים במחיר נומינאלי.

חנא סוייד: תוסיף לזה כל מיני עיבודים ועיסוק מיותר, לטפל בלחצים ובעיבודים ובפחת, אתה מגיע להפסד של כ-5 מיליון שקלים בגלל הבעיה הזו ברשת המים ביישוב הזה.

חנא סוייד: זה מצב שזועק לשמים, מצב שאי אפשר להמשיך עם כך שמשאב כה חשוב כמו המים ילך לאיבוד בהיקפים כל כך גדולים, ובוודאי יש לו השלכות רבות, כפי שאמרתי.

חנא סוייד: זה בעצם מהווה מניעה, מהווה בעיה לגבי המועצה או בפני המועצה איך לפתח את היישוב הלאה – לבנות שכונות חדשות, לפתח אזור עשייה חדשה, ולספק לו מים בצורה נורמאלית.

חנא סוייד: זה גם משליך על בעיות סביבה ביישוב, על איכות הסביבה, וכמובן יש לזה השלכות בריאותיות.

חנא סוייד: אני הבנתי שכ-60% מהבתים בדלית אל כרמל לא מחוברים למערכת הביוב.

חנא סוייד: תתארו לכם מצב שעיר, עיר עם הרבה תיירות פנים, העיר מפוצצת בשבתות ובימים אחרים בשבוע, בעיקר מרכז העיר, ואין שם חיבורי ביוב ראויים לבתים ולהרבה עסקים.

חנא סוייד: אם אנחנו לא נתכנן, אם לא נתווה איזושהי תכנית אב ונתקדם בכיוון הנכון ביישום של אותה תכנית, כמובן לפי תכנון מוקדם וראיה ברורה למה אנחנו צריכים להגיע מבחינת גידול האוכלוסייה, מבחינת שימושי קרקע שונים ופיתוח שכונות חדשות, כפי שאמרתי, ואזור תעשייה ותעסוקה, היישוב ילך לאיבוד, ולו רק בגלל הסיבה הזו, של תשתיות מים וביוב.

חנא סוייד: מה שאני מצפה, אדוני היושב ראש, מה שאנחנו מצפים מהדיון הזה זה לצאת עם איזה ניצוץ, איזה התחלה ראויה, מסודרת, להתקדם להתוות פתרון.

חנא סוייד: לפחות.

חנא סוייד: אני כל כך צנוע בציפיות שלי, אני יודע שאנחנו לא נפתור את הבעיות, אבל לפחות נתווה דרך איך להתקדם בה על מנת לפתור את הבעיה הזו.

חנא סוייד: כמובן מיותר לציין שדלית אל כרמל ועוספיה נפלו בין הכיסאות.

חנא סוייד: אין תאגיד מים שם, לא רוצים אותם בתאגידי מים, למרות שהכותרת היתה שתאגידי מים יעשו את העבודה ויעשו סדר בכל העניין הזה של מים וביוב.

חנא סוייד: אף אחד לא רוצה אותם בעסק הזה ולכן הם נפלו בין הכיסאות.

חנא סוייד: אני מאד מקווה, אדוני היושב ראש, אני מקווה שננסה לנתב את המסלולים השונים, את האמצעים השונים שאנחנו יכולים לנתב אותם, ושנציגים של אותן רשויות נמצאים כאן, איך לשתף פעולה עם המועצה המקומית בהנהגת ראש המועצה שאנחנו נתקדם לפתרון ראוי.

חמד עמאר: תודה לחבר הכנסת סוויד.

חמד עמאר: תשמע, אתה נתת פה נתונים מאד מאד מדאיגים.

חמד עמאר: אנחנו מדינה שמחפשת מים, אומרים שיש בעיה ומנסים להתפיל מים ומגיעים ל-6 מיליון קוב מים בשנה התפלה, שעולה המון כסף למדינת ישראל.

חמד עמאר: מצד שני אני שומע כאן על 30% פחת, על 300 אלף קוב מים שהולכים ככה בלי שום ניצול, לכן, מה שאני רוצה לשמוע מראש העיר – איפה אנחנו מתקדמים, מה הבעיה, מה החסם שמונע מדלית אל כרמל להתקדם.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע קצת על נתוני הביוב ואיך מתקדמים בעניין בדלית אל כרמל, כי אני רואה בנושא הביוב נושא חשוב מאד, ליישוב כמו דלית אל כרמל ועוספיה.

חמד עמאר: כולם מדברים על הטבע וכשזה מגיע להשקיע כסף בשביל לשמור על הטבע כולם מתנערים ואף אחד לא מתכוון לעזור לשמור על הטבע.

חמד עמאר: אבל בשביל עץ אחד, שצריך לשמור עליו, עושים כותרות מכאן ועד הודעה חדשה.

חמד עמאר: לכן כאן אני רוצה לשמוע את משרדי הממשלה בנקודה הזו, את רשות המים, את מנהלת הביוב, אם הגיעו לכאן.

חמד עמאר: קודם כל נמצא את ראש המועצה המקומית ואחרי זה את נציגי הממשלה.

<רפיק חלבי: קודם כ, בוקר טוב לכולם – היושב ראש, חברי הכנסת והחברים כאן, האמת שכולם חשובים, אלה שיושבים כאן, אבל החשוב מכולם, מבחינתי, זה משה גראזי, שיושב כאן, אתנו.

<רפיק חלבי: חבל מאד שקושניר לא נמצא.

<רפיק חלבי: מאד חבל.

<רפיק חלבי: קודם כל, צריך להבין שיש לנו 88 ק"מ של צנרת מים, מתוכם קרוב ל-20 ק"מ הונחו לפני 30 שנה.

<רפיק חלבי: יש עוד קרוב ל-20 ק"מ שהונחו לפני 20 שנה.

<רפיק חלבי: אני אומר לכם שהצנרת הזו, הרקובה, שמספקת מים מלוכלכים, מטונפים, בגלל הריקבון ובגלל הפיצוצים שם.

<רפיק חלבי: זו גם סכנה בריאותית וגם סכנה לתשתית.

<רפיק חלבי: 20 עד 30 שנה לא נגעו בצנרת.

<רפיק חלבי: דבר שני, לי אין בעיות עם "מקורות", ועם יוסי אני מסתדר, מסתדרים גם עם המצוקות הקשות שלנו.

<רפיק חלבי: אין לנו כמעט שום בעיה.

<רפיק חלבי: אני אומר לכם שהפחת של המים כשנכנסתי למועצה לפני כשנה, היה 50%.

<רפיק חלבי: הורדנו ל-28%, עלה ל-30%.

<רפיק חלבי: חלק מזה זה גניבות מים, ואנחנו מבצעים עכשיו הרבה פעולות אכיפה, חלק מזה – הברחות מים, וחלק גדול מזה – תשתית רקובה.

חמד עמאר: מה זה הברחות מים?

<רפיק חלבי: אני לא רוצה בפורום הזה לומר דברים שלכאורה יכולים להפליל אחרים, אבל לפי הבדיקות שלנו אנשים פשוט גונבים מים למקומות אחרים.

<רפיק חלבי: למשל – בעלי עדרים, בעלי רפתות, כאלה שנמצאים מחוץ לתחום השיפוט של דלית אל כרמל.

<רפיק חלבי: ואנחנו מטפלים בזה דרך המשטרה, כבר הוגשו תלונות, ואנחנו מבצעים אכיפה מאד נוקשה.

<רפיק חלבי: יש החלטה של המועצה ואני מודה שבשיחות שלי עם שר האוצר ועם שר האנרגיה והתשתית, עם השר סילבן שלום ועם השר יאיר לפיד, דיברנו על זה.

<רפיק חלבי: אישית, יש לי בעיה עם הנושא שנקרא "תאגיד", אבל יש החלטת מועצה שמחייבת הצטרפות לתאגיד מים וביוב.

<רפיק חלבי: הגענו בסוף להסכמה עם פלגי מוצקין, סיכמנו.

<רפיק חלבי: לפני 5-4 חודשים.

<רפיק חלבי: אלא מאי?

<רפיק חלבי: בגלל הסכסוכים בין משרדי הממשלה לא העבירו להם תקציבים ומענקים והם סירבו לקבל אותנו, אחרי שהכל היה גמור ומוכן.

<רפיק חלבי: הם לא קיבלו את הכסף ולכן אנחנו נמצאים היום במצב – זה, בגלל הסכסוך בין משרדי הממשלה השונים, ביחוד משרד האוצר ומשרד הפנים, אנחנו תקועים בנושא המים, ולא באשמתנו.

<רפיק חלבי: כל שנה אני מייצר גירעון של 8 מיליון שקל, כמעט, שאחר כך צריך לפרוס את זה ל "מקורות" בתשלומים לשנתיים-שלוש שנים.

<רפיק חלבי: אין לי את הכסף הזה בגלל שאני לא מתואגד, ולא באשמתי.

<רפיק חלבי: אני הצפתי את זה.

<רפיק חלבי: לא שאני שתקתי.

<רפיק חלבי: דיברתי עם כל מי שצריך לדבר.

<רפיק חלבי: 64% מהבתים בדלית אל כרמל לא מבויבים.

<רפיק חלבי: בעצם, עבודת ביוב ממשית נעשתה פעם אחרונה לפני איזה 20-15 שנה.

<רפיק חלבי: צריך להבין עכשיו מה זה אומר למי התהום, צריך להבין מה זה עושה לסביבה, צריך להבין מה זה עושה למקומות אחרים.

<רפיק חלבי: ואנחנו כל הזמן לוחצים, מאז שנכנסתי, אחד האנשים שאני מדבר אתו הכי הרבה, זה ידידי וחברי משה גראזי.

<רפיק חלבי: יש בעיה שהיתה באחת השכונות ביישוב, וגם איזו תחנת שאיבה שאני מבשר לך שכבר אושרה, עברה תכנון וכבר הכל סודר, כך שאין שום סיבה היום לא להעניק לנו אמצעים כדי לבייב את הבתים הנוספים.

<רפיק חלבי: לא את כולם, את מה שאנחנו יכולים.

<רפיק חלבי: לפחות בתוך השכונות הוותיקות.

<רפיק חלבי: יש שם גלישת מי ביוב כל הזמן.

<רפיק חלבי: אני אומר לכם – כל הזמן.

<רפיק חלבי: כל הזמן יש לי ביובית שרצה ממקום למקום כדי לשאוב ביוב.

<רפיק חלבי: מרוב שזה כואב אתה כבר לא צועק, אתה כבר לא מאשים.

<רפיק חלבי: אתה רק אומר שישנה איזו אטימות מסוימת שאתה לא מבין אותה, באמת אתה לא מבין אותה.

<רפיק חלבי: ואני לא אומר שלא היו מחדלים במועצות הקודמות אבל בא אליכם מישהו עם רצון עז, יחד עם צוות, שרוצה לקדם, לעשות, לעבוד, וכל הזמן תקועים.

<רפיק חלבי: הנה, סוף סוף, נכנס עכשיו קבלן לעבוד.

<רפיק חלבי: אז כל החסמים שתלויים בנו נפתרו, אני דורש, אפילו לא מבקש, בפעם האחרונה, כדי שנישאר ב understatement, בסגנון המנומס והאדיב: אני פונה מכאן, ואני קורא לידידי, שאנחנו מכירים עשרות שנים, למשה גראזי, בבקשה.

<רפיק חלבי: אנחנו רוצים, פשוט מתחננים.

<רפיק חלבי: בואו לעזור לנו לפתור את הבעיה.

<נביה נאסר אלדין: בוקר טוב לכולם.

<נביה נאסר אלדין: העיר דלית אל כרמל עברה טלטלה.

<נביה נאסר אלדין: מתכנית האיחוד הכושלת ביותר שהיתה, וכשהם עשו את האיחוד של עוספיה ודליה, הם לא לקחו בחשבון את הגיבנת שנמצאת על תקציב של שני היישובים, כמו שעשו במנחמיה כשצרפו אותה למועצה האזורית.

<נביה נאסר אלדין: לכן יש טלטלה שלמה בתוך היישוב הזה.

<נביה נאסר אלדין: זו לא אשמת המועצה שלא נותנים תקציבים על מנת לפתח את המערכת הזו, זו לא אשמת התושבים ולא אשמת ראש המועצה שיש לו את כל הרצון הטוב והעז על מנת לפתור את הבעיה.

<נביה נאסר אלדין: הכישלון והמחדל נמצאים במשרדי הממסד.

<נביה נאסר אלדין: הם לא תקצבו את הרשות הזו, לא העבירו את התקציבים שצריך להעביר אותם, על מנת לתת להם את ה- - -.

<נביה נאסר אלדין: אנחנו שמענו מראש המועצה שישנה החלטת מליאה על מנת להצטרף לתאגיד.

<נביה נאסר אלדין: אז הבעיה לא נמצאת אצל תאגיד המים, הבעיה נמצאת אצל משרדי הממשלה, על מנת להעביר את התקציבים.

חמד עמאר: אני אקטע אותך, בקשר לתאגידי המים.

חמד עמאר: רק אתמול שמעתי את שר האוצר שהוא אומר שהוא הולך לבטל בשנת 2016-2015 את הנושא של תאגידי המים.

חמד עמאר: אז הנושא לא צריך להוות מחסום או חסם.

חמד עמאר: העברת הכספים יכולה להיות גם למועצה המקומית, ולכן תאגיד המים היום לא מהווה חסם.

<נביה נאסר אלדין: אדוני היושב ראש, זה לא הפתרון.

<נביה נאסר אלדין: אנחנו לא יודעים מתי – אולי ב 2015 או ב 2025.

<נביה נאסר אלדין: אבל יש בעיה בדלית אל כרמל שצריך לפתור אותה.

<נביה נאסר אלדין: כל האנשים וכל האחראים לנושא זה צריכים להירתם, לבוא לקראת מועצת דלית אל כרמל, להזרים כספים ולתת תקציבים על מנת לתת את השירות הטוב ביותר לתושב.

<נביה נאסר אלדין: זו העמדה שלנו.

<נביה נאסר אלדין: אנחנו בדעה עם ראש המועצה, על מנת לפתור את בעיית דלית אל כרמל, זה – חוץ מהבעיה שנימצאת גם בעוספיה.

<נביה נאסר אלדין: אבל לא ייתכן שיישוב בגודל של 18-17 אלף תושבים, מספר תושבים לא מחוברים למערכת הביוב, וחוץ מזה – תשתית כל כך רקובה, של לפני 40-30 שנה שיש, עקב החוק שאמר שצריכים להתאגד.

<נביה נאסר אלדין: הם לא העבירו כספים לדלית אל כרמל על מנת לשפר את התשתית, לשדרג אותה וגם לפתח תשתית חדשה.

<נביה נאסר אלדין: לכן, כל המחדל נמצא במשרדים, לא בתוך המועצה.

<נביה נאסר אלדין: למועצה יש את כל הרצון הטוב.

<נביה נאסר אלדין: רמחל

<רמזי חלבי: אני אוסיף עוד משפט – אנחנו, כמובן, תומכים בעמדתו של ראש המועצה שהוצגה כאן בצורה הכי נכונה.

<רמזי חלבי: אני רק רוצה להגיד שיש פה מצב אבסורדי, שמצד אחד לוחצים על הרשויות המקומיות, הבודדות שעוד נותרו מחוץ לתאגידי המים – להצטרף, ומצד שני לא נותנים את הכלים לעשות את זה.

<רמזי חלבי: הדבר השני – דווקא בדלית אל כרמל יש מערכת מאד מסועפת וגדולה מבחינת השטח.

<רמזי חלבי: אני, עוד בהיותי ראש מועצה, לקחנו הלוואות בסדרי גודל מאד גדולים שמכבידים גם על התקציב של הרשות.

<רמזי חלבי: עומס המלוות של דלית אל כרמל הוא עומס כבד מאד.

<רמזי חלבי: כלומר, מתבקש מצב שבו, אפילו אני, שאני יודע שראש המועצה ואחרים לא כל כך מתלהבים מתאגידי מים, גם אנחנו בשלטון המקומי מבקרים את עליית המחירים בתאגידי המים.

<רמזי חלבי: אבל אני אומר שזו עלות גדולה מאד על הרשות, זה מכביד על התקציב השוטף, זה מכביד על כל הפעילות של הרשות ומונע ממנה לתת שירותים ברמה נאותה.

<רמזי חלבי: כאן העניין הוא קריטי.

<רמזי חלבי: אני יודע, היו לי שיחות גם עם אנשים שנמצאים בצד השני של השולחן ואני יודע שזה תלוי הרבה במשרד האוצר, אבל אני חושב שזו הזדמנות לפתור את הבעיה בשולחן הזה, לקבל החלטות.

<יוסי בנישתי: מבדיקה שאנחנו ערכנו בין 2010 ו-2012, הנזק הכספי שנגרם לרשויות שמסורבות תאגוד, וכמו דלית אל כרמל יש עוד 17 רשויות כאלה, שרוצות להתאגד והתאגידים לא מוכנים לקלוט אותן, הנזק הוא 100 מיליון שקלים, וזה נזק שהוא לא יוחזר בשום תצורה.

<יוסי בנישתי: מבחינתנו, פחות מים זה כסף שיורד לטמיון ומה שצריך לעשות, בראיה שלנו, זה לטפל בנזק הזה.

<יוסי בנישתי: בפברואר 2014, בוועדת השרים לענייני חקיקה, ביקש שר הפנים גדעון סער מה שיוגדר "חוזר תמיכות", לתמוך בתאגידים, על מנת שיוכלו לקלוט רשויות מקומיות.

<יוסי בנישתי: התאגידים, מבחינתם, מוכנים לקלוט או לא מוכנים לקלוט, בהתאם לשיקולים כלכליים.

<יוסי בנישתי: אין אפשרות על פי החוק הקיים לחייב אותם לקלוט רשות מקומית.

<יוסי בנישתי: גובש חוזר תמיכות כזה והוא לא פורסם, לא יצא לפועל, מכיוון שעלתה הצעה לבטל את כל מערך תאגידי המים, אז חוזר התמיכות הזה הוקפא.

<יוסי בנישתי: בינתיים גם החיוב של התאגידים נדחה בשנה נוספת ביום ראשון האחרון.

<יוסי בנישתי: אנחנו ביקשנו לקשור בין הדברים ולגבש הצעה משותפת של משרדי הממשלה, שאפשר יהיה לגבש מודל שמשקיעים בתשתיות המים והביוב באופן מידי, בלי שום קשר לשאלה מי היא הישות המשפטית שתתפעל את המים.

<יוסי בנישתי: יש צוות בין משרדי שדן בסוגיה הזו.

<יוסי בנישתי: אנחנו לא חברים בצוות הזה, אבל בלי קשר אנחנו חושבים שההשקעה צריכה להיות באופן מידי, כי הנזקים האלה הם נזקים שנגרמים, וכל חודש שמחכים יותר כסף יורד לטמיון מבחינת המדינה, בסוף.

חמד עמאר: מי אמור להשקיע את הכסף הזה, במקום ההפסד שאנחנו מפסידים, 100 מיליון שקל כל שנה, בגלל ה-17 ישובים שלא מאוגדים.

חמד עמאר: מי אמור להשקיע את זה?

חמד עמאר: משרד הפנים?

חמד עמאר: רשות המים?

חמד עמאר: משרד התשתיות?

<יוסי בנישתי: הסמכויות לא נמצאות במשרד הפנים.

<יוסי בנישתי: יש כללים ברשות המים, כמו שתומכים ברשויות אחרות.

<יוסי בנישתי: אם חוזר התמיכות הזה היא יוצא לפועל אז רוב הכסף היה מגיע בסופו של דבר להשקעה בתשתיות.

<יוסי בנישתי: זו המטרה.

חמד עמאר: אנחנו במצב עובדתי קיים, היום.

חמד עמאר: דלית אל כרמל לא נמצא בשום תאגיד מים, וגם לא רוצים אותה בשום תאגיד מים.

חמד עמאר: מה אנחנו עושים ש 64% שלא מחוברים יהיו מחוברים, ש 30% פחת היום יפסיקו להיות, ולעזור למועצה המקומית לעמוד על הרגליים?

חמד עמאר: מה אנחנו צריכים לעשות?

<רפיק חלבי: רק להגיד ליושב ראש – רוצים אותם אבל לא נותנים להם את המענקים.

<רפיק חלבי: רוצים אותנו.

<רפיק חלבי: מי שמעכב את זה זה משרד האוצר, או משרדי ממשלה נוספים.

<יוסי בנישתי: ההצעה שלנו היא לנתק בין הדברים, כיוון שיש 38 רשויות מקומיות שלא מתואגדות, ובתוך הקבוצה הזו יש רשויות שמסרבות להתאגד, ויש רשויות שמסורבות תאגוד.

<יוסי בנישתי: צריך לעשות את האבחנה הזו.

<יוסי בנישתי: אנחנו מציעים לעשות את האבחנה ולטפל ברשויות.

חמד עמאר: אנחנו כבר עשינו את האבחנה עם דליה, כי דליה אומר לך – אני רוצה להתאגד, יש החלטת מועצה.

<יוסי בנישתי: בשדרות, למשל - - -

חמד עמאר: אנחנו דנים עכשיו על דלית אל כרמל, לא על שדרות.

חמד עמאר: אני אומר לך שהם רוצים להתאגד.

<יוסי בנישתי: אבל המודל שעשו בשדרות יכול להתאים גם לדלית אל כרמל.

חמד עמאר: איזה מודל עשו?

<יוסי בנישתי: שתאגיד מים התחיל את עבודות הביוב בלי קשר לשאלה אם שדרות נקלטה בצורה של תאגיד מים או לא נקלטה.

חמד עמאר: מי תקצב לו את זה?

חמד עמאר: תאגיד מוצקין לא יתחיל בזה, אם לא יתקצבו.

<יוסי בנישתי: לדעתי עברה החלטת ממשלה בנושא של שדרות.

<משה גראזי: אני אענה על זה.

<משה גראזי: אני ממנהלת הביוב.

<משה גראזי: אני רוצה להתייחס לנקודות שעלו, ואם יש משהו שלא רשמתי, או שכחתי, אני אשיב תוך כדי הדיון.

<משה גראזי: זה לא שלא רוצים את דליה, יש הסכמים שכבר אושרו על ידי עורכי הדין משני הצדדים, גם תאגיד המים של פלגי מוצקין וגם של המועצה.

<משה גראזי: עקב הדחיה של יישום החוזר החדש של המענקים, אז הצירוף - - המסמכים לא נחתמו.

<משה גראזי: אני חייב להגיד, ברקע, שהמענקים הם בונוס.

<משה גראזי: כלומר, זה לא שהמועצה לא יכולה להתאגד.

<משה גראזי: אם יחליט ראש המועצה הוא יוכל להתאגד.

<משה גראזי: נכון שהוא יפסיד את המענקים.

<משה גראזי: זה לא שאי אפשר לצרף את המועצה.

<רפיק חלבי: כן, אבל מוצקין לא יסכימו.

<רפיק חלבי: אתה יודע.

<משה גראזי: אני לא יודע אם אתה תסכים.

<רפיק חלבי: קודם כל – אני מסכים, אבל הוא לא מסכים.

<משה גראזי: אתה לא מתנה את קבלת המענקים בצירוף - - את הצירוף - -

<רפיק חלבי: מוצקין מתנים.

<רפיק חלבי: אני רוצה להיפתר מהגיבנת של 8 מיליון שקל כל שנה.

<משה גראזי: בסדר.

<משה גראזי: אז זה עניין אחד.

<משה גראזי: לגבי החוזר, אני מניח שאתם יודעים ששר האוצר ושר התשתיות הקימו ועדה, רשות המים היא לא חברה בוועדה, היא אומרת את דעתה אבל היא לא חברה בה.

<משה גראזי: זה המצב.

<משה גראזי: לכן עד שהם לא יגבשו את ההמלצות אני לא רואה את האוצר שם כסף להמשיך יישום הרפורמה והמשך של מענקי תאגוד.

<משה גראזי: לגבי פרויקט הביוב, ראש המועצה שנבחר כבר מזה זמן – אנחנו לא המתנו למועצה.

<משה גראזי: התחלנו את פרויקט הביוב, שאלת את יוסי לגבי המודל של שדרות, עשינו את המודל של שדרות בדליה לפני שדרות.

<משה גראזי: תקצבנו כבר פרויקט ראשון ב- 2011, בלי התניות של תאגוד או לא תאגוד, מה שבררנו זה האם הרשות היא סרבנית או לא סרבנית, והקצנו תקציבי מדינה לא בהלוואות ולא במענקים חלקיים.

<משה גראזי: מבחינת המועצה התקצוב היא 100% מענק.

<משה גראזי: היו כמה פרויקטים.

<משה גראזי: אחרי השריפה בכרמל היה קו משותף של דליה ועוספיה שיורד למט"ש ניר עציון, תוקצב במאה אחוז מימון מדינה.

<משה גראזי: חוץ מזה תוקצב הפרויקט שדנו כבר מספר פעמים ראש המועצה ואני בשכונת חלת עלי, כדי להגדיל את שיעור ההתבייבות במועצה.

<משה גראזי: זה לא היה בעידן של ראש המועצה הנוכחי אבל סיכומים שהיו עם ראש המועצה הקודם, המערכת הזו אמורה להתחבר לתחנת שאיבה.

<משה גראזי: אמרנו שהפרויקט יבוצע במקביל להקמת תחנת שאיבה שאמורה לקבל את הביוב, אבל ב-2011 תוקצב הפרויקט ורק לאחרונה, אחרי 3 שנים, בהתערבות ראש המועצה הנוכחי, התב"ע לא הוסדרה.

<משה גראזי: זאת אומרת שגם אם היתה מערכת ביוב נוכחית בחלת עלי, אי אפשר היה להפעיל אותה, כי לא היתה תחנת שאיבה.

<משה גראזי: הפרויקט, דרך אגב, תוקצב בקרוב ל- 6 מיליון שקל, בוצע שליש, מסיבות שונות, ולא זה המקום לדבר על זה, אני חושב, דובר ארוכות עם ראש המועצה, הוצאנו את הקבלן.

<משה גראזי: זו התקשרות ישירה שלנו, זה משהו שרשות המים מעולם לא עשתה.

<משה גראזי: היא עשתה את זה ב-4 פרויקטים, דליה זה אחד מהם.

<משה גראזי: זה לא כזה טריביאלי שרשות ממשלתית מבצעת פרויקט ברשות מקומית כשבכלל האחריות החוקית היא על הרשות המקומית ולא על רשות המים.

<משה גראזי: אני אמרתי לראש המועצה שאנחנו מוציאים את הקבלן, ואני מקווה שנוכל להכניס קבלן במקומו בתחילת השנה הבאה.

<משה גראזי: חוץ מזה תוקצב עוד פרויקט על ידי הסמכה של תאגיד אחר, בהיקף של 7 מיליון שקל, אם אני זוכר את המספר.

<משה גראזי: תאגיד מי עירון, זה התאגיד שנותן שירותים ליישובים בוואדי ערה – אום אל פאחם, כפר קרע, בסמה, ערערה, הוא קלט את בקה-ג'ת, מבצע גם בג'אסר, תאגיד מאד חזק מבחינת ביצוע.

<משה גראזי: הוא גם אמור לעשות את העבודות בדליה.

<משה גראזי: אנחנו רוצים לראות איך יבוצע הפרויקט הראשון לפני שאנחנו מאשרים את השני.

<משה גראזי: אני חייב להגיד עוד משהו, ודיברנו ארוכות עם ראש המועצה הנוכחי.

<משה גראזי: אני הוצאתי מכתבים גם לראש המועצה הקודם.

<משה גראזי: יש פה את החבר'ה מהבריאות והגנת הסביבה שיגידו את דעתם.

<משה גראזי: המדינה תקצבה פרויקטים בהיקף של 15 מיליון שקלים, פלוס.

<משה גראזי: אני אומר את דעתי האישית כי אנחנו מתקצבים השנה סדר גודל של 400 מיליון שקל בכל הארץ, בעיקר בפריפריה, וביישובי המגזר הלא יהודי.

<משה גראזי: לא יכול להיות שהמדינה שמה כסף והמערכות לא מתוחזקות.

<משה גראזי: למה אני מכוון?

<משה גראזי: אנחנו תקצבנו ב-2010 את אותו קו משותף, שהיה קו ומתקן תפיסה, לפני שהשפכים מגיעים למט"ש ניר עציון.

<משה גראזי: כשהסתיים הפרויקט אני הוצאתי יותר ממכתב אחד לראש המועצה הקודם, אחרי זה גם דיברנו עם ראש המועצה הנוכחי של דליה ועוספיה, שייקחו את המערכת לתחזוקה, כי בלי תחזוקה אין חיים למערכת.

<משה גראזי: אני מכיר את זה מקרוב.

<משה גראזי: פרויקטים שתוקצבו לפני 15 שנה ויכולים להחזיק 40 שנה, בעיקר מערכות הולכה, אחרי 10-5 שנים נגמרים החיים שלהם, כי אין תחזוקה.

<משה גראזי: אנחנו לא נהיה בעולם שנמשיך לשים כסף איפה שאין תחזוקה.

<משה גראזי: בתחזוקה אני לא מדבר על עשרות מיליונים.

<משה גראזי: בהקשר הזה אני גם אומר שבמקרה הספציפי הזה שאני מדבר על תחזוקה של מתקן התפיסה, פנה הממונה על המחוז הנוכחי, יוסף מישלב, אמר שלמועצה אין תקציב, בואו תחזקו.

<משה גראזי: פשוט אסור לנו לתחזק.

<משה גראזי: גם אם הייתי מאד רוצה לתחזק, אסור לנו לתחזק, אבל לפנים משורת הדין שמנו כחלק מהרצת המערכת עוד תקצבנו את התחזוקה של אותו מתקן תפיסה.

<משה גראזי: פשוט, אף אחד לא לקח את זה לעצמו מבחינת האחריות.

<משה גראזי: יצאו דוחות, יש פה את החבר'ה של המשרד להגנת הסביבה שיוכלו לומר את דברם, אם ירצו – שהמערכת לא מתוחזקת.

<משה גראזי: אפשר להעביר למי שרוצה, אני חושב שהמועצה מכירה את זה.

חנא סוייד: סליחה, כשאתה אומר שהמערכת לא מתוחזקת, למה אתה מתכוון?

<משה גראזי: כל מערכת הידראולית, צריך לתחזק אותה.

חנא סוייד: איפה, בתוך היישוב?

<משה גראזי: גם בתוך היישוב וגם בחוץ.

<רפיק חלבי: הסיפור הרבה יותר מורכב, משה.

<רפיק חלבי: אנחנו עכשיו סוטים.

<רפיק חלבי: כל הסיפור של המים - - - אני אגיד לך - - -

<משה גראזי: אני רק אסיים את המשפט.

<משה גראזי: מט"ש ניר עציון מטפל בשפכי הרשויות של יישובי חוף כרמל, דליה ועוספיה.

<משה גראזי: יש שם חוב לקבלן.

<משה גראזי: מי שנמצא בפרונט זה החברה הכלכלית של חוף כרמל.

<משה גראזי: יש חוב לקבלן של 250 אלף שקל.

<משה גראזי: יש עוד בוצה שלא פונתה קרוב לשנה, סדר גודל של 750 אלף שקל.

<משה גראזי: אם אתם רואים לנכון שהמדינה תמשיך לתקצב ולא תהיה תחזוקה של המערכות - - -

חנא סוייד: השפכים של דליה ועוספיה מגיעים - - -

<משה גראזי: לא כולם, לא הכל מבויב - - -

חנא סוייד: מה שמבויב מגיע לשם?

<משה גראזי: כן, נכון.

חנא סוייד: ויש עוד פתרון קצה אחר?

חנא סוייד: יש עוד מט"ש אחר?

<משה גראזי: לא.

חנא סוייד: זה היחידי.

<משה גראזי: כן, ההתנקזות היא - - -

חנא סוייד: זה שייך לתאגיד מוצקין?

<משה גראזי: לא.

<משה גראזי: תאגיד מוצקין היה אמור לקלוט - - באמת, ה - - מורכב.

<משה גראזי: תאגיד פלגי מוצקין היה אמור לקלוט את דליה בתחילת השנה.

חנא סוייד: למה הוא, אם זה לא מט"ש שלו?

<משה גראזי: כי זה לא קשור למט"ש.

<משה גראזי: ההחלטה איך להצטרף היא של ראש המועצה ו - - -

<רפיק חלבי: קודם כל, בסוף, אחרי כל מה שאמרת, השתמשת במושג "חברה כלכלית של חוף כרמל".

<רפיק חלבי: היא מפעילה את זה, היא גם מוכרת מים, גם משתמשת בבוצה - - -

<משה גראזי: היא לא מוכרת מים.

<רפיק חלבי: אז שיכניסו אותנו בפנים - - -

<משה גראזי: אין מכירה של מים - - -

<רפיק חלבי: אם זה שלנו, למה אנחנו לא חברי דירקטוריון?

<רפיק חלבי: למה אנחנו לא חלק מהחברה הזו?

<רפיק חלבי: אם החברה מפעילה את זה - - -

חנא סוייד: זה של ניר עציון?

<רפיק חלבי: היא מתעסקת עם זה, ואנחנו צריכים לשלם.

<רפיק חלבי: דרך אגב, לך אני אומר, ולכל הנוכחים, וזה דבר שאפשר לבדוק אותו, אנחנו, דלית אל כרמל, עומדת בכל העלויות, בכל ההוצאות.

<רפיק חלבי: לכן, אי אפשר להעניש אותנו על זה שאנחנו גם עושים - - -

<משה גראזי: אף אחד לא מעניש.

<רפיק חלבי: מה שאתה אומר - - אני משלם את הכל - - -

<משה גראזי: אתם לא משלמים.

<משה גראזי: חוף כרמל משלמים את ההוצאות הקבועות של כוח האדם והאנרגיה, ואתם - - -

חנא סוייד: - - הם מוכרים את המים.

<משה גראזי: הם לא מוכרים.

<משה גראזי: אני מכיר את החוק מצוין.

<משה גראזי: באיכות המים, שנקראת איכות שניונית – לא מוכרים מים.

<משה גראזי: חקלאים מקבלים את זה במחיר אפס.

<משה גראזי: לכשהמט"ש ישודרג, בעקבות איזשהו פרויקט משותף עם משרד השיכון, ויהיה באיכות יותר טובה, תהיה מכירה של המים, במחיר של 15 אגורות, שמשקף את מחיר העלות.

<רפיק חלבי: החקלאים מקבלים את זה בשיעור אפס – זו גם הטבה.

<רפיק חלבי: זה גם כסף, אדרבא ואדרבא.

חנא סוייד: אם למישהו יש אמצעים לתת מים בחינם, ומים חקלאיים שאנשים מוכנים להשתמש בהם, זה אומר שהוא עשיר.

<משה גראזי: אני אומר לך משהו, ואפשר לפתוח על זה דיון: החקלאים, במקרה הזה, משמשים כפתרון לסילוק השפכים.

<משה גראזי: לו לא היו לוקחים היה צריך לש - - -

<קריאות: - - -

חמד עמאר: בואו לא נסטה מהדיון, בואו נמשיך בדיון.

<רפיק חלבי: משה, תשמע.

<רפיק חלבי: מה שיש לנו עם החברה הכלכלית, אנחנו נפתור את זה.

<רפיק חלבי: זה 250 אלף שקל.

<רפיק חלבי: תאמין לי, זה לא מטביע יישוב שלם בביוב.

<משה גראזי: זה לא קשור.

<רפיק חלבי: מה שאני אומר – מה שביני ובין החברה הכלכלית, אני יכול להתמודד עם גבע כרמל ועם חוף כרמל ועם כרמל - - - זו לא בעיה.

<רפיק חלבי: אבל הבעיה שלנו זה שאתה אומר –אתה לוקח את חלת עלי, שכונה, כאילו שזו הבעיה של הביוב של דלית אל כרמל.

<רפיק חלבי: אני סומך עליך, על עיוור, שאתה תפתור את הבעיה של חלת עלי.

<משה גראזי: אמרתי שחלת עלי - - -

חמד עמאר: אני עכשיו שואל.

חמד עמאר: אני עבדתי במשרד התשתיות ואני מכיר את כל נושא מערכת הביוב, מנהלת הביוב.

חמד עמאר: אני לא שמעתי ממך תשובה ברורה שיישוב, ש 64% ממנו לא מחובר לביוב, איך אתם עושים שבאיזשהו שלב – ותגיד לי בשנת 2017, 2018, 2019 – אנחנו נגיע למצב שכל היישוב מחובר למערכת הביוב, שכל הנושא של הפחת נגמר, שהמערכת מתוחזקת.

חמד עמאר: אני לא שמעתי ממך תשובה כזו – איך אנחנו מתקדמים בנושא של הביוב, ואיך אנחנו מתקדמים בנושא של המים?

<משה גראזי: אז אני אגיד.

<משה גראזי: חשוב לי רק לציין שהחוק לא מחייב, לא את האוצר ולא משרד התשתיות ולא את רשות המים לבייב את דליה, את ג'אסר, את תל אביב או את ראשון לציון.

<משה גראזי: החוק מושת על הרשות המקומית ועל תאגידי מים וביוב.

<משה גראזי: אני מחויב להגיד את זה, כי זה לא האחריות של רשות המים.

חמד עמאר: אני מכיר את זה, בוא נמשיך.

<משה גראזי: עם זאת, אני אמרתי שב 2011, לא חיכינו למועצה, ויצרנו מנגנון, בגלל אותן סיבות שמנה ראש המועצה, שרשות שלא מתואגדת, מאלף סיבות – אבל כן הלכנו למהלך שרשות שלא מתואגדת לא בגלל שהיא סרבנית תאגוד, אלא כי אין פתרון, מסיבות שונות, אנחנו הוצאנו מכרז לקבלנים והסמכנו גופים – אמרתי, פעם אחת בהתקשרות ישירה שלנו, במקרה שלך, ופעם שניה דרך תאגיד מי עירון, שזה פרויקט שהוא בשל לצאת לביצוע - - -

חמד עמאר: כמה זה ייתן פתרון?

חמד עמאר: לכמה אחוז?

<משה גראזי: סדר גודל של 7 מיליון שקל ועוד 6 – שזה ייתן לעוד 60-705.

<משה גראזי: זה התכניות הקיימות.

חמד עמאר: יש לי עכשיו 64.

חמד עמאר: כמה יישאר לי אחרי שני הפרויקטים האלה?

<משה גראזי: אני לא מכיר את הנתון של ה-64.

<משה גראזי: אני מניח שעם יישום של שני הפרויקטים - - -

חמד עמאר: ראש הרשות יכול לתת לי תשובה?

<משה גראזי: זה תכניות של המועצה, זה לא תכניות שאנחנו עשינו.

<והבה והבה: במידה וייושם מה שתוכנן על ידם - - -

<רפיק חלבי: אני לא מכיר את התכנית.

<משה גראזי: זה מי עירון.

<רפיק חלבי: אם אני לא מכיר אותה שנה שלמה, סימן שהיא תקועה באיזשהו מקום.

<משה גראזי: נכון.

חמד עמאר: אז היא תקועה, או מתקדמת?

<משה גראזי: היא תקועה מאותה סיבה שאמרנו שעד שלא תהיה תחזוקה של המערכות לא נוציא פרויקטים.

<'קריאה: איך זה קשור?

<משה גראזי: אפשר לצחוק על זה, אבל אתם מצפים שהמדינה תמשיך לשים כסף - - -

<רפיק חלבי: איזה תחזוקה?

<רפיק חלבי: תחזוקה של מה?

<רפיק חלבי: לא מתאים לך להגיד את זה, תאמין לי.

<רפיק חלבי: אתה איש הגון.

<רפיק חלבי: תחזוקה של מה?

<רפיק חלבי: אני אומר לך חד וחלק: יש לפעמים במט"ש עציון בעיות.

<רפיק חלבי: יש שם בוצה, לפעמים, ואנחנו שולחים לשם - - -

<משה גראזי: אני אומר דברים לא מדויקים לגבי התחזוקה והתפעול של מתקן התפיסה והמט"ש?

חנא סוייד: זה אחריותם?

<משה גראזי: בוודאי.

חנא סוייד: במט"ש?

<משה גראזי: בוודאי.

<משה גראזי: הם היו ממקימי המט"ש.

<והבה והבה: מה זה שייך?

<והבה והבה: מה זה שייך?

<משה גראזי: המדינה שמה 15 מיליון שקל על מערכת שיכול להיות שעוד חודש תתפגר.

<משה גראזי: לא שייך.

<משה גראזי: כי אף אחד לא מתחזק אותה.

<משה גראזי: אז מה, שוב נשים 15 מיליון שקל?

<משה גראזי: מה לא שייך?

<רפיק חלבי: ילד, לך תביא את אבא שלך – אתה אומר לי.

<רפיק חלבי: תפסיקו עם זה, באמת.

<רפיק חלבי: נראה אותך עושה את זה במקום אחר.

<רפיק חלבי: נראה אותך עושה את זה במדינת ישראל.

<רפיק חלבי: אתה לא עושה את זה במדינת ישראל.

<רפיק חלבי: במדינת ישראל אתה לא עושה את זה, אצלי אתה עושה את זה.

<רפיק חלבי: אני לא מרגיש שאני במדינת ישראל, בכלל.

<משה גראזי: אני לא מקבל את האמירה שלך.

<רפיק חלבי: אני לא מרגיש שאני במדינת ישראל.

<רפיק חלבי: משה, זה פטרונאז' פראי.

<משה גראזי: - - -

<קריאות: - - -

חמד עמאר: סליחה, לא להתווכח.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע משרדי ממשלה אחרים.

חמד עמאר: נחשוב על הנושא של תחזוקה, נשמע כמה עולה תחזוקה, למה אנחנו לא מבצעים תחזוקה, לפי טענתך, ונראה איך אנחנו מתקדמים בנושא.

חמד עמאר: משרד הבריאות נמצא?

<לילה יעקב: אני נמצאת, אבל אני רוצה שהגנת הסביבה קודם יספרו על התחזוקה של התחנות האלה, ואז אני ימשיך את החלק שלנו.

<ערן יגיל: מה שקורה בדלית אל כרמל זה שיש לנו כל פעם אירועים של גלישות ביוב.

<ערן יגיל: הביוב זורם לנחל אורן, שזה גם נחל שיש בו קידוחי מקורות וגם נחל שמושך מטיילים, וגם תושבים עלולים להסתובב שם, ויש פה סכנה לציבור ופגיעה במקורות מים.

<ערן יגיל: יש לנו בעיה של תחזוקה, יש חוקים של תחזוקה של תחנות שאיבה, של קדם טיפול, שזה כולל מערכת שנותנת התראה בעת שיש תקלה, כדי שעובד המועצה ירוץ לשם ויתקן.

<ערן יגיל: המערכת הזו לא מופעלת כבר שנים.

<ערן יגיל: אין התרעות.

<ערן יגיל: בדרך כלל אנחנו, פשוט, בסיורים שלנו, כל כמה ימים מגלים גלישה, מודיעים למועצה והם באים לטפל.

<ערן יגיל: לפעמים הטיפול לוקח הרבה זמן.

חנא סוייד: אולי לא באשמתך, אבל אני מבין שמערכת שפועלת בחסר, כלומר, תשתיות שלא מספיקות לגודל של היישוב, בוודאי יהיו שם גלישות ובעיות - - בהחלט.

חנא סוייד: זה מביא את זה.

חנא סוייד: זאת אומרת, אני לא מאשים אותך, אבל בעצם אתה לא מגלה כאן סוד גדול, שמערכת שפועלת ב over capacity אז בוודאי שתהיינה גלישות.

<ערן יגיל: היא לא ב over capacity.

חנא סוייד: איך אתה יודע?

חנא סוייד: אם אומרים לך ש 64% מהבתים - - זאת אומרת, התשתית הפנימית לא פרוסה - - -

<ערן יגיל: אז זה בדיוק ההפך.

<ערן יגיל: חלק גדול מהיישוב לא מחובר לביוב ולכן כמות הביוב שנכנסת למערכת היא קטנה.

<ערן יגיל: לא זו הבעיה.

חנא סוייד: אני רוצה אולי להגיד לך, לגלות לך סוד כאן – שמה שאתה חושב שהוא לא מבויב, ולא מחובר, הוא כן מחובר.

חנא סוייד: זה סוד גדול, אני מגלה לך.

<ערן יגיל: אולי הוא מחובר לניקוז, אבל לא לביוב.

חנא סוייד: לניקוז, לביוב.

חנא סוייד: גם וגם.

חנא סוייד: אני יודע.

חנא סוייד: זו תופעה.

חנא סוייד: תראה, בדלית אל כרמל יש יותר מאלפיים בתים ללא היתרי בניה.

חנא סוייד: תיאורטית אין להם חיבורי חשמל.

חנא סוייד: אבל הם מחוברים לחשמל.

חנא סוייד: אתה יודע.

חנא סוייד: כן?

<ערן יגיל: תראה, למיטב ידיעתי אי אפשר גם להתחבר, כל כך, כי יש שם בעיית שיפועים.

חנא סוייד: אפשר, אני אומר לך שאפשר.

חנא סוייד: תשאל את אנשי הביוב.

<ערן יגיל: אז אני איש ביוב, אני עוסק בזה.

<ערן יגיל: זה עניין של שיפועים.

<ערן יגיל: כדי להשלים מערכות ביוב צריך - - -

חנא סוייד: מה שאני רוצה להגיד, שזה לא הפתעה גדולה, שבהחלט אפשר לצפות שהמערכת לא תתפקד כראוי.

חנא סוייד: זה מה שאני מנסה להגיד.

חנא סוייד: אני דווקא עוזר לך.

<ערן יגיל: בסדר.

<ערן יגיל: ביישובים אחרים אנחנו לא רואים מצב כד כדי כך.

<ערן יגיל: זאת אמרת, יש פה מצב שאין מערכות גיבוי, שהם מחויבות, על פי התקנות, אין מערכת התראות, ואני פשוט מבקש שתמצאו פתרון, אני לא מחליט - - - רק חייבים לפתור את הבעיה.

חנא סוייד: אני מסכים עם כל מה שאמרת, רק אני לא מופתע.

<ערן יגיל: ועוד בעיה שהוזכרה פה זה באמת מט"ש ניר עציון – חצי שנה לא מפנים משם בוצה.

<ערן יגיל: יש שם הר ענק של בוצה.

חנא סוייד: תסכים שזה לא באשמת דלית אל כרמל.

<ערן יגיל: מה שאמרו לי זה שההסכם אומר שדליה ועוספיה צריכים לשלם עבור הבוצה, אבל אני לא עוסק בכספים.

<ערן יגיל: יש בעיה של בוצה במט"ש, הר של חצי שנה בוצה, והבעיה היותר חמורה, שנמשכת שנים, של גלישות ביוב מדלית אל כרמל, זיהום של נחל, סכנה של תושבים ומטיילים.

חמד עמאר: אתה מדבר אתי על גלישת ביוב מתוך המערכת, או בגלל שלא מחוברים?

<ערן יגיל: לא, מתוך המערכת.

חנא סוייד: כלומר, מהמעט המחובר יש גלישות.

<ערן יגיל: נכון.

<ערן יגיל: ואני רוצה להסביר שיש לנו דרישות, ולתחנות יש דרישות לגיבוי.

<ערן יגיל: זאת אומרת – יש תחנת שאיבה, צריך משאבת גיבוי.

<ערן יגיל: כאן הגיבוי לא עובד.

<ערן יגיל: צריך גנרטור בתחנת שאיבה.

<ערן יגיל: אם יש הפסקת חשמל, הוא לא עובד.

<רפיק חלבי: יש.

<רפיק חלבי: יש ועובד.

<ערן יגיל: אבל הייתי בסיור עם המהנדס שלכם.

חנא סוייד: זה רק מוכיח שיש כאן מערכת ב total loss מה שנקרא.

חנא סוייד: שבעצם, זה מזמין פתרונות יצירתיים.

חנא סוייד: לא להערים עוד בעיה ועוד בעיה.

<רפיק חלבי: אתה יודע מה?

<רפיק חלבי: הנה, אני מתחייב בפני הכנסת, שאם הבעיה שלכם היא שאני אשים עוד עובד, שאין לי אישור לקבל אותו, ואין לי נחיצות במשרה, ואין לי כסף – אני שם שם עובד.

<רפיק חלבי: אבל תפסיקו, חבר'ה.

<רפיק חלבי: עכשיו כל הבעיה אם יש גלישה במט"ש?

<רפיק חלבי: לכן אני לא מבין – איזו מין תפיסה זו?

<רפיק חלבי: איזו חשיבה זו?

<'קריאה: אבל הגלישה היא בדליה.

<רפיק חלבי: מה - - מקבל את כל החרא של עוספיה, יחד עם דליה, אז מה אתה רוצה ממני?

<רפיק חלבי: אולי גם של יקנעם ונשר והכל יחד, ותגיד לי – תפתור את הבעיות, אחרת לא נבייב אתכם.

<רפיק חלבי: איזו מין גישה זו?

<ערן יגיל: חשוב להגיד שהקדם טיפול הוא משותף לדליה ולעוספיה, וזו אחריות של שתי המועצות.

<רפיק חלבי: ואני אומר לך חד משמעית: אני משלם את כל הכסף.

<רפיק חלבי: טוב?

<רפיק חלבי: חד משמעית אני אומר לך.

<רפיק חלבי: ואם אני אומר אמירה לא נכונה, אני בא ומתנצל לפני כולם.

חנא סוייד: אולי אפשר להתחיל לכוון לפתרונות?

חנא סוייד: אנחנו יודעים שיש בעיות, בגלל זה יזמתי את הדיון הזה.

חנא סוייד: אני יודע שיש בעיות.

חנא סוייד: אולי נתחיל לדבר על פתרונות?

חמד עמאר: היו אמורים להגיע לכאן ממשרד התשתיות.

חמד עמאר: אני רואה שאף אחד לא הגיע.

<משה גראזי: - - - מרשות המים, זה לא תחום של משרד התשתיות - - -

חמד עמאר: הודיעו כאן שמגיעים – יועץ השר מגיע, מנכ"ל תשתיות אנרגיה ומים מגיע, ממונה על רגולציה – מגיעה.

חמד עמאר: הם הודיעו שהם מגיעים ואני חושב שהם היו צריכים להגיע, אם הם הודיעו שהם מגיעים.

<לילה יעקב: מה שהיה חשוב לי שרשות המים והגנת הסביבה ידברו לפני, כדי שתבינו את הבעיות.

<לילה יעקב: המערכת באמת גולשת.

<לילה יעקב: השאלה, מבחינת פתרונות, אם יש איזשהו מנגנון שהם כן יוכלו לקבל תקציבים לתחזוקה שוטפת של התחנה הזו, ואז רשות המים יוכלו לתת את השלב הבא של הקמה של עוד תחנה.

<לילה יעקב: מבחינתנו, אני יודעת שאתם נגד תאגידים, אבל אנחנו ראינו מהפך, פשוט, בכל היישובים שנכנסו לתאגידים - - -

חמד עמאר: מה, שמעת שאנחנו נגד?

<קריאה: הכנסת, בכלל.

<לילה יעקב: מה שאמרת ששר האוצר אמר אתמול.

חמד עמאר: שר האוצר אמר.

חמד עמאר: אני לא אמרתי.

<לילה יעקב: אז סליחה.

<לילה יעקב: אנחנו ראינו מהפך מהרגע שנכנסו תאגידים, גם ואדי ערה, תאגיד מי עירון.

<לילה יעקב: ממש שינוי מהותי מ 30% שהיו מחוברים לביוב, היום מעל 80% מחוברים.

<לילה יעקב: אנחנו חושבים שכן חשוב - - -

חנא סוייד: אולי זו הדרך לפתרון?

חנא סוייד: אנחנו שמענו אותך.

חנא סוייד: אתה שם בעיה על גבי בעיה על גבי בעיה.

חנא סוייד: בסדר גמור.

חנא סוייד: אולי הפתרון הוא להכניס תאגיד בכל מקרה?

חנא סוייד: דווקא הכסף שאתה רוצה להשקיע בחלת עלי, תן לתאגיד שייכנס לתמונה ושיתחיל לסדר את העניין.

חנא סוייד: אולי זה הפתרון?

<משה גראזי: זה מה שנעשה ביישובים אחרים.

<משה גראזי: תאגיד מי עירון, מה שאמרה לילה יעקב הרגע, הגיע לרמות שיעור התבייבות של 80-70 אחוז.

<משה גראזי: המדינה תקצבה אותו במעל 100 מיליון שקל.

חנא סוייד: נו, בסדר.

<משה גראזי: והוא שם על קרוב ל-10 יישובים, לא על יישוב אחד.

<משה גראזי: בין היתר הוא עשה פרויקט בג'אסר, שהיא לא במצב סוציואקונומי פחות מדליה הוציאו מכרז לתפעול ותחזוקה של תחנות השאיבה, לא מכרז פשוט, ומתחזקים.

<משה גראזי: אף אחד לא אמר שרוצים לעצור ולא לתת לדליה.

<רפיק חלבי: היתה החלטת ממשלה, משה.

<רפיק חלבי: מה שקרה בג'אסר א זרקא זו החלטת ממשלה, זה היה פיילוט של משרד הפנים – ג'אסר א זרקא, ודלית אל כרמ זה משהו אחר לגמרי.

<משה גראזי: לא, זה - - -

חנא סוייד: כל פעם שאני יושב עם חבר הכנסת היו"ר חמד עמאר הוא מספר לי כמה מענקים ניתנו ליישובים הדרוזים.

חנא סוייד: אז אולי חלק קטן מהמענק הזה - - רגע, תשמע אותי, כי אתה מומחה בלהציף בעיות כאן.

חנא סוייד: אז אולי קצת מהמענקים האלה לתת לתאגיד, ושהתאגיד ייכנס לתמונה ושיסדר לכם את העניין.

חנא סוייד: אתה לא תופיע כאן שוב, כי הוא יפתור את הבעיות.

חנא סוייד: מה שאתה אומר זה שתאגידים מצוינים בפתרון בעיות.

חנא סוייד: אז לפחות חלק קטן מהתאגידים, מהמענקים האלה, תנו לתאגיד, ושהתאגיד יפתור את הבעיה, וישבור את הראש, למה לך לשבור את הראש?

חנא סוייד: אולי זה הכיוון?

<משה גראזי: לענות?

<משה גראזי: אני אענה כי - - -

חנא סוייד: פשוט רוצים לפתור את הבעיה, לא להציף בעיות.

<משה גראזי: אני לא פחות רוצה לפתור את הבעיה, כי גם - - -

חמד עמאר: סיימת, נציגת משרד הבריאות?

<לילה יעקב: כן, אני חושבת שמשרד האוצר, למעשה, מעכב, את פלגי מוצקין, לא?

<משה גראזי: התחזוקה והתפעול זה דברים ש - - -

חמד עמאר: בואו נפסיק עם הנושא של התחזוקה והתפעול, אחרי זה נחזור לזה, נמצא גם לזה פתרון.

חמד עמאר: יש נציג של משרד הבינוי והשיכון?

חמד עמאר: היו והלכו.

<רפיק חלבי: אין להם מה להגיד.

<'קריאה: לא, יש להם תכניות פיתוח.

<רפיק חלבי: בדליה הצעירה א' הם השאירו את הביוב זורם, והלכו.

חמד עמאר: "מקורות" נמצאים?

חמד עמאר: רוצים להוסיף משהו?

<יוסי שכטר: אין לי מה להוסיף.

חמד עמאר: אין לכם מה להוסיף?

חמד עמאר: אתם פורסים את החוב כל פעם לשנה-שנתיים קדימה?

<יוסי שכטר: אנחנו מגלים המון טולרנטיות כלפי דלית אל כרמל, מתוך הבנה של הקשיים שיש שם, ולכן אנחנו פורסים כל הזמן - --

<רפיק חלבי: ואנחנו עומדים בכל ההסכמים.

<יוסי שכטר: מתנהלים מחוב לחוב.

חנא סוייד: הפסד של 5 מיליון שקל שהוכח, זה זורם.

חנא סוייד: זה פחת של 5 מיליון שקל בשנה בדליה.

חנא סוייד: תאמין לי, 5 מיליון שקל היו מספיקים על מנת לתת תנופה ולהתחיל לפתור את הבעיה.

חנא סוייד: למה כולם יושבים בחיבוק ידיים, אני לא מבין.

חמד עמאר: מה שאני מבין – מה שמחזיק את כל העניין עכשיו, אני מבין, רשות המים, אתה אומר – אתם לא נותנים לתחזוקה, אני לא נותן שום דבר, עוצרים הכל כאן.

חמד עמאר: איך עכשיו אנחנו יוצרים את הפתרון של נושא התחזוקה, והנושא של להמשיך לתקצב את דלית אל כרמל, ולהתקדם?

<רפיק חלבי: אין בעיה.

<רפיק חלבי: התחזוקה עלי.

<רפיק חלבי: הנה, עכשיו אני אומר.

<רפיק חלבי: אני לוקח עובד שאין לי, ואני שם אותו שם.

<רפיק חלבי: זו לא הסיבה.

<משה גראזי: למה אני אומר?

<משה גראזי: וזה גם לטובת המועצה, כי פתאום אנחנו מצטיירים הפוך, כי עשינו את זה משהו אקטיבי של לרשת - - בסדר, אפשר להיות ציני אבל המדינה אף פעם לא עשתה - - -

<רפיק חלבי: למה ציני?

<רפיק חלבי: אני לא ציני.

<משה גראזי: מנהל רשות המים הוציא למתקן תפיסה צו תיקון מהוון, והמשמעות, שצריך להבין, ואני חושב שהמועצות מבינות את זה וגם משרד הפנים, שאם המתקן לא יתוחזק, יבוא קבלן לתחזק, והעלות תהיה כפליים, שתושת על ידי המועצה.

חנא סוייד: למה?

חנא סוייד: למה כפליים?

<משה גראזי: כי זה החוק.

<משה גראזי: זה לא משהו שמנהל המים יכול - - -

<רפיק חלבי: זה לחץ של החברה הכלכלית.

<רפיק חלבי: חבר'ה, יש פה פוליטיקה מפה ועד הודעה חדשה.

חמד עמאר: אני יכול לקבל במספרים כמה זה עולה, תחזוקה של - - -

<משה גראזי: יש הערכה, אבל - -

חמד עמאר: כמה ההערכה?

<משה גראזי: ההערכה היתה בסביבות 20 או 15 אלף שקל לחודש.

חנא סוייד: למה כפול?

חנא סוייד: אני לא מבין.

חנא סוייד: אם עושים את ה - - -

חמד עמאר: אתה שומע מה שאתה אומר לי?

חמד עמאר: אתה אומר – תחזוקה של 20 או 15 אלף שקל בחודש לשתי המועצות.

חמד עמאר: זאת אומרת שכל מועצה – 10 אלף שקל לחודש.

חמד עמאר: זה אומר 100 אלף שקל ובשנה-120 אלף שקל למועצה לתחזוקה, כדי להתקדם בכל הנושא הזה - - -

<משה גראזי: אני לא רק אומר – יש מפרט.

<משה גראזי: המועצה צריכה פשוט לקחת אותו ולמכרז אותו.

<משה גראזי: רשות המים לא יכולה לעשות את זה.

<משה גראזי: גם אם תגידו לנו לעשות את זה, אנחנו לא יכולים, מבחינה חוקית.

<משה גראזי: אתה רוצה שנשים כסף איפה שאסור לנו, משפטית - - -

חמד עמאר: עכשיו אנחנו שמענו באופן ברור, וגם נעלה את זה בסיכום של הוועדה, שהמועצה המקומית דלית אל כרמל לוקחת את התחזוקה על עצמה.

חמד עמאר: מה אתם עושים עכשיו?

<משה גראזי: וכדאי לה.

<משה גראזי: אם לא - - -

חמד עמאר: אמרתי, אמרתי, ראש המועצה אמר באופן ברור בוועדה, וזה יהיה אחד הסיכומים – שהמועצה המקומית דליה ועוספיה לוקחים על עצמם את נושא התחזוקה.

חמד עמאר: הנה, ראש מועצת דליה מדבר גם בשם ראש מועצת עוספיה - מה מתחייב - - -

<משה גראזי: אנחנו מתחייבים להמשיך את פרויקט הביוב במועצה - - -

<רפיק חלבי: מה זה "ככל יכולתנו"?

<רפיק חלבי: ככל יכולתי אני גם אתחזק את זה.

חמד עמאר: תשמע, אתה אמרת דברים מאד חיוביים כאן.

חמד עמאר: על מה שקורה ביישובי עירון.

חמד עמאר: הזכרת שתוך שלוש שנים, 70%, יש ביוב לכל היישובים שם.

חמד עמאר: מה אנחנו אומרים לדלית אל כרמל עכשיו, ואתה אומר שאתה מתקצב את זה, כמנהלת המים.

<משה גראזי: לא.

<משה גראזי: אני זהיר, כיוון שיש ועדת השקעות.

<משה גראזי: אני מניח שאפשר להמשיך את הפרויקט אבל אני לא חשב שמוציא צ'ק מחר.

חמד עמאר: אתה בעצמך אמרת שיש לך פרויקטים עכשיו שתקועים בגלל התחזוקה.

חמד עמאר: פתרנו את עניין התחזוקה.

חמד עמאר: הפרויקט הזה ימשיך לרוץ עכשיו?

<משה גראזי: כן.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: למישהו יש משהו להוסיף?

חנא סוייד: אז זאת היתה סנקציה, בעצם, הפסקת הפרויקט?

<משה גראזי: זו לא היתה סנקציה.

<משה גראזי: זה לראות - - -

חנא סוייד: ככה השתמע עכשיו.

חנא סוייד: שאם ם יעשו – אתה תעשה.

<משה גראזי: אבל מה הציפיה, שהמערכת - - -

חנא סוייד: הציפיה – שאתה לא תתרום לכך ש-5 מיליון שקל יירדו לטימיון.

<משה גראזי: זה לא קשור ל - - -

<לילה יעקב: זה מה שרציתי להבהיר.

<לילה יעקב: שני דברים – ה-5 מיליון שיורד לטמיון זה בנושא של מים, שמישהו צריך להיכנס לשם ולטפל בצנרת של המים כדי למנוע את הפחת, וגם לטפל בכל הגניבות.

<לילה יעקב: על זה הוא אמר כבר שהם פנו למשטרה.

<לילה יעקב: הדבר השני, התחת שאיבה – ברגע שהם יחזקו אז רשות המים אולי יממנו את ההקמה של התחנה הבאה אבל עדיין יצטרכו להניח קווים מהבתים אל התחנה, שזה משהו שגם אתם - - -

חנא סוייד: בסדר, אז זה פרויקט שיתחיל לרוץ.

חמד עמאר: בסדר, זה פרויקט שיתחיל לרוץ.

<לילה יעקב: בסדר, אבל צריך להיות מודעים שגם אם הם מקימים את התחנה, עדיין חסרים הקווים האלה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אני מסכם את הדיון.

חמד עמאר: קודם כל, אני רוצה להודות לחבר הכנסת חנא סוויד על קיום הדיון ועל היוזמה המבורכת הזו.

חמד עמאר: דבר שני – שמעתי דברים מאד מדאיגים על נושא הביוב בדלית אל כרמל, שיישוב כזה וגם עוספיה – יותר מ-60% אין להם מערכת ביוב בתוך הבית.

חמד עמאר: דבר כזה הוא לא תקני, לא תקין, לא יכול להיות במדינת ישראל בשנת 2014.

חמד עמאר: דבר שלישי ששמענו כאן, שכמעט 300 אלף קוב מים הולכים לטמיון בגלל מחסור בטיפול בכל מערכת הצנרת של המים בעוספיה ובדליה.

<והבה והבה: בדליה לבד.

חמד עמאר: לכן הוועדה קוראת למשרד הפנים, משרד התשתיות ומשרד האוצר לתקצב את פרויקטי המים והביוב ביישוב דלית אל כרמל.

חמד עמאר: הוועדה קוראת לרשות המים במשרד האוצר לדאוג שהיישוב דלית אל כרמל ייכנס לתאגיד מים מוצקין ולתקצב את הנושא, כי מה שהבנו קודם – הנושא כאן תלוי בהעברת תקציב ומענקים לתאגיד המים.

חמד עמאר: אנחנו קוראים למשרדים הרלבנטיים להעביר את התקציבים ליישובים האלה, לתאגיד.

חמד עמאר: אנחנו נקיים דיון המשך, ואני לא רוצה לגמור את הדיון כאן כי אני רואה חשיבות רבה לקיים דיון המשך.

חמד עמאר: אני מציע שנקיים דיון תוך שלושה חודשים מהיום ונראה איך הנושא מתקדם.

חמד עמאר: תוך שלושה חודשים גם תקציב המדינה יעבור, אני מקווה, וגם אנחנו יכולים לראות תוצאות, ואני מקווה שרשות המים תיקח את הנושא של דליה ועוספיה לנקודה שלא נצטרך להגיע לכאן ולשמוע בגלל תחזוקה של קרוב ל-120 אלף שקל שעוצרים את כל הפרויקטים.

חמד עמאר: לכן אני קורא, וראש המועצה התחייב כאן שאת כל נושא התחזוקה, המועצה המקומית דלית על כרמל לוקחת על עצמה, והוא יצרף גם את עוספיה, שגם עוספיה תשתתף בנושא, ואני קורא למשרד התשתיות להמשיך בפרויקט שמאושר עכשיו ומתוקצב.

חמד עמאר: תודה רבה לכולם.