ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 250, 2014-11-04 12:15

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בתקנות הגנת הפרטיות (אגרות) (תיקון), התשע"ד-2014.

<צילי נאה: תיקון התקנות שלפניכם נועד להתמודד עם המצב הקיים בו מערך גביית האגרות באמת סובל מקשיים שתכף אפרט.

<צילי נאה: בגדול, על פי החוק, מערך גביית האגרות נועד לממן את פעילות הפיקוח של הרשם, שוב, בהתאם לסדר העדיפויות שלו ובהתאם לדרך בה הוא רואה לנכון להגן על הזכות שהוא אמון עליה.

<צילי נאה: כיום, במצב המשפטי הקיים, האגרות מבוססות על נוסחת חישוב מסובכת.

<צילי נאה: נוסחת החישוב המסובכת כיום היא בעצם מבוססת על כמה וכמה פרמטרים: סוג בעל המאגר, מספר האנשים שמידע עליהם נמצא במאגר, רמת רגישות המידע במאגר וכמות המאגרים של בעל המאגר.

<צילי נאה: המצב הזה בעצם יוצר לנו קשיים הן מהותיים והן תפעוליים.

<צילי נאה: בכל הנוגע לפרמטרים של מספר הרשומות ושל רמת הרגישות, בעצם אנחנו מגיעים למצב בו מדובר בפרמטרים שהם בידיעתו של כל בעל מאגר ולא בידיעת הרשם.

<צילי נאה: כמובן שאין אפשרות לוודא לגבי כל אחד ואחד מהם שאכן הנתונים המדווחים הם הנתונים האמיתיים ואכן אותו בעל מאגר משלם את מה שהוא אמור על פי דין לשלם.

<צילי נאה: זה קודם כל.

<צילי נאה: בנוסף, מדובר בנתונים שמשתנים הרבה במהלך השנה ונוצר לנו קושי מהותי והן קושי תפעולי.

דוד רותם: את יכולה להסביר לי את תקנה 4?

דוד רותם: מאגר מידע בבעלות יחיד שאינו למטרות עסק.

דוד רותם: מה זה למטרות עסק?

<צילי נאה: חוק הגנת הפרטיות מזכיר את המונח הזה למטרות עסק בהקשרים אחרים אבל המונח נמצא בחוק.

<צילי נאה: למטרות עסק זה מאגר שמטרתו היא הפקת רווחים עסקיים.

דוד רותם: אם נניח למשרד עורכי דין יש מאגר של כל הלקוחות שלו, הוא למטרות עסק?

<צילי נאה: כן.

דוד רותם: זאת אומרת, בסופו של דבר מי שיחליט אם זה למטרות עסק, זה הרשם.

<צילי נאה: בהתאם לפרשנותו את החוק.

<צילי נאה: בהחלט, כמו בהקשרים אחרים.

<צילי נאה: יש תפיסה כללית מהו עסק במדינת ישראל, גם בהקשרים של רשויות מס.

<צילי נאה: אין כאן איזשהו חור שחור.

<ניר גרסון: לי לא זכור שנתקלנו בבעיה או בטענות לגבי פרשנות.

דוד רותם: מי אדוני?

<ניר גרסון: היועץ המשפטי בפועל של הרשות למשפט וטכנולוגיה.

<צילי נאה: אני רוצה לחדד נקודה לגבי הקשיים במצב הקיים.

<צילי נאה: כמו שאמרתי, אנחנו חושבים שהם גם מהותיים וגם תפעוליים.

<צילי נאה: מהותיים ברמת השוויון בין בעלי המאגרים שחייבים באגרות.

<צילי נאה: כרגע אנחנו לא יכולים לומר בוודאות שנשמר ביניהם השוויון ושהם כולם פועלים על פי דין.

<ניצן רוזנברג: מאחר שקיים לכם קושי לפקח על הנתונים שהם מוסרים לכם?

<צילי נאה: מאחר שקיים לנו קושי.

<צילי נאה: כן.

<צילי נאה: זה בלתי אפשרי ברמה המעשית לפקח על הנתונים האלה ביחס לכל אחד ואחד מבעלי המאגרים.

<צילי נאה: לכן נוצר מצב שבו אנחנו לא יודעים אם באמת כל אחד ואחד מהם אכן משלם בהתאם לחובתו על פי דין.

<צילי נאה: שוב, יש קושי ברמת השוויון וגם יש קושי תפעולי שמגיע לרמה של יצירת איזשהו מעגל בו האגרות שנועדו לממן את כל פעולת הפיקוח של הרשם בהתאם לסדרי העדיפויות שלו, בעצם חלק ניכר מהסכום מושקע בגביית האגרות עצמה.

<צילי נאה: יש כאן תהליך שהוא גם לא יעיל בנוסף לכך שהוא מעורר קושי מהותי.

<ניצן רוזנברג: לכן אתם מציעים לפשט את המנגנון של קביעת האגרות.

<צילי נאה: נכון.

<ניצן רוזנברג: ולקבוע מנגנון חדש.

<ניצן רוזנברג: איך הוא יפעל?

<צילי נאה: אנחנו מציעים לפשט ולבסס את סכום האגרה שייגבה על נתון מרכזי של סוג בעל המאגר, לפי מה שראוי, הנטל שראוי להטיל עליו.

<צילי נאה: במובן הזה אנחנו ממשיכים את הקו עם התקנות הקיימות כי זה עיקרון שמצוי כבר בתקנות הקיימות ואנחנו חושבים שהוא ראוי וראוי להמשיך אותו, ומספר המאגרים שבבעלותו.

<צילי נאה: מבחינת ההבחנה בין סוגי בעלי המאגרים, חשוב לנו לומר שההבחנה הזאת משקפת גם את הנטל שראוי להטיל עליו, בין אם זה גוף שהוא באמת מפיק רווחים מהמידע או שהוא פועל למטרה ציבורית וחברתית.

<צילי נאה: זה פן אחד.

<צילי נאה: הפן השני, ההבחנה בין הגופים, לפחות בין יחיד לבין תאגיד, משקפת באיזשהו ממוצע גם את מידת המשאבים שצריך להשקיע בפיקוח על אותו גוף.

<צילי נאה: בדרך כלל תאגידים דורשים יותר משאבי פיקוח מאשר יחידים.

אברהם מיכאלי: איך אתם יודעים לעלות על הגופים האלה אם הם לא מדווחים לכם שהם מחזיקים מאגר?

<צילי נאה: אם הם לא מדווחים שהם מחזיקים מאגר?

<צילי נאה: קודם כל, חשוב לי להדגיש שהאגרה שאנחנו עוסקים בה כרגע ושאנחנו מתקנים אותה, זאת אגרה על בעלי מאגרים קיימים.

<צילי נאה: אנחנו לא נוגעים באגרת הרישום החדשה של מאגרים חדשים.

<צילי נאה: את זה חשוב לי להבהיר.

<צילי נאה: זה מה שאנחנו מתקנים כרגע.

<לימור שמרלינג מגזניק: אני מנהלת מחלקת רישוי ופיקוח ברשות למשפט וטכנולוגיה.

<לימור שמרלינג מגזניק: אנחנו מפעילים את מרשם מאגרי המידע, בין היתר במחלקה וגם עוסקים בפיקוח ובאכיפה המינהלית.

<לימור שמרלינג מגזניק: אני אומר שכמו שאמרה צילי, אני מפרידה כרגע לצורך הדיון בין השתת אגרות על בעלי מאגרים רשומים, שרשומים במרשם ובעצם מקבלים שירות מהמדינה גם מעצם הרישום בזה שהם מחזיקים אישור על רישום מאגר, לבין בעלי מאגרי מידע שאינם רשומים ולא קיימו את חובתם החוקית וכאן זאת שאלה נפרדת.

<לימור שמרלינג מגזניק: איך לדעת אם בעל מאגר שחייב ברישום לא נרשם אצלנו, אנחנו יכולים לדעת על ידי פעולות פיקוח, על ידי דרישת ידיעות ומסמכים, על ידי פיקוח ובירור עובדתי של מה הפעילות של אותו בעל מאגר, האם יש לו מידע ממוחשב.

<לימור שמרלינג מגזניק: יכולים להיות מצבים בהם אנחנו ניתקל בפעילות מסוימת שמתנהלת על בסיס ניירות מבלי שנאסף מידע אישי במאגרי מידע ממוחשבים ואז באמת עשויה לא להיות חובת רישום.

<לימור שמרלינג מגזניק: יכולים להיות בעלי מאגרי מידע במשק שלא קיימו את החובה להירשם ולא רשומים וכדי להוכיח שהם חייבים ברישום, אני צריכה להוכיח עובדתית שהם אוספים מידע אישי כהגדרתו בחוק, מכניסים אותו לתוך מאגר מידע ממוחשב ומשתמשים בו לצורך הפעילות שלו.

אברהם מיכאלי: יש לכם צוות פיקוח?

<לימור שמרלינג מגזניק: יש לנו יחידת פיקוח.

אברהם מיכאלי: כמה תקנים יש לכם?

<לימור שמרלינג מגזניק: יש לנו חמישה תקנים.

אברהם מיכאלי: בכל הארץ.

<לימור שמרלינג מגזניק: בכל הארץ.

<לימור שמרלינג מגזניק: יש לנו סמכות על המגזר הפרטי והציבורי.

אברהם מיכאלי: בעצם מי שהיום מדווח לכם כגוף מסודר, גובים ממנו אגרה, ומי שלא מדווח, יכול גם לעבור על החוק וגם לא לשלם אגרות.

<לימור שמרלינג מגזניק: זה נכן.

<ניר גרסון: אבל הוא עובר על החוק.

<לימור שמרלינג מגזניק: הוא עובר על החוק, הוא עובר עבירה פלילית.

<לימור שמרלינג מגזניק: הוא מנהל מאגר מידע תוך עבירה על החוק.

<ניר גרסון: יש גופים מסודרים שמקימים התקשרויות עם קבלנים, לאט לאט מתחילים שלא לקבל שירות ממי שהמאגר שלו לא רשום.

<לימור שמרלינג מגזניק: אצלנו במרשם רשומים היום 8,500 גורמים שונים שהם בעלי מאגרים.

<לימור שמרלינג מגזניק: שבעים אחוזים מהם הם תאגידים.

<לימור שמרלינג מגזניק: כמות יפה של התאגידים המרכזיים, הבולטים בתחום מאגרי מידע במשק, כן רשומים, חברות הביטוח, הבנקים, חברות התקשורת, חברות קמעונאות, חברות ביו-פארמה ותרופות, חברות אינטרנט והיי-טק, גופים ציבוריים ומשרדי ממשלה, עמותות שונות.

<לימור שמרלינג מגזניק: אנחנו בהחלט לא מקיפים את כלל המאגרים במשק, אבל אנחנו רואים לאורך השנים יותר ויותר גופים מרכזיים שומרי חוק שכן נרשמים במרשם מאגרי המידע.

<צילי נאה: חשוב לי להוסיף לדבר הזה שבאמת אחד הרציונאלים לתיקון שאנחנו רוצים לעשות עכשיו הוא כדי שיותר משאבים יוכלו להיות מופנים למערך הפיקוח שעושה בין היתר את מה שאדוני שאל לגביו ולא לתפעל את מערך גביית האגרות עצמו באופן שבסוף לא משרת את הציבור ואת התכלית של ההסדר.

<ניצן רוזנברג: מבחינת הסכומים.

<ניצן רוזנברג: אני אציין שהתיקון שהם מציעים לעשות, היום תאגידים משלמים בין 266 ל-995 שקלים כסכום אגרה בסיסי.

<ניצן רוזנברג: התיקון המוצע הוא לקבוע סכום של 550 שקלים.

<ניצן רוזנברג: זאת אומרת, יש כאלה שהתיקון המוצע יגרום להם לשלם יותר ויש כאלה שהוא יגרום להם לשלם פחות.

<ניצן רוזנברג: מבחינת מלכ"רים, היום מלכ"ר עם מידע רגיש שיש לו מעל 500 אנשים במאגר משלם 265 שקלים מבחינת סכום האגרה הבסיסית ומאגר מידע שאין בו מידע רגיש או שיש בו מתחת ל-500 אנשים, פטור לחלוטין מתשלום.

<ניצן רוזנברג: התיקון המוצע יביא לכך שכל המלכ"רים ישלמו 170 שקלים.

<ניצן רוזנברג: שוב, יש לנו כאלה שמשלמים יותר ויש לנו כאלה שמשלמים פחות.

<ניצן רוזנברג: גם לגבי יחידים, היום יש יחידים שהם פטורים ויש יחידים שמשלמים 265 שקלים במקרה שמדובר במאגר מידע עם מידע רגיש ושיש בו מעל 500 אנשים.

<ניצן רוזנברג: התיקון המוצע, כמו שיושב ראש הוועדה ציין קודם, משתמש בקריטריון נוסף של השאלה האם המאגר של היחיד הוא למטרות עסק או לא למטרות עסק, כאשר אם הוא למטרות עסק, היחיד ישלם 250 שקלים אגרה בסיסית ואם המאגר הוא לא למטרות עסק, הוא יהיה פטור.

<ניצן רוזנברג: שוב, גם כאן יש לנו לכאן ולכאן.

<ניצן רוזנברג: האמת שהנציגים של רמו"ת עשו עבודה מאוד יסודית ומקיפה.

<ניצן רוזנברג: אם אתם רוצים להציג אותה, הם יציגו מבחינת נתונים כמה מבין התאגידים, המלכ"רים והיחידים מצבם עומד להשתנות לרעה או לטובה.

אברהם מיכאלי: אם אני יכול לראות באגרות המוצעות עידוד לגופים שעד עכשיו לא דיווחו, אולי אלה סכומים סבירים והם ייכנסו למאגר של הדיווחים ואולי את זה נרוויח.

<צילי נאה: כל התהליך אמור להיות פשוט יותר.

<צילי נאה: כל התהליך של הגבייה וגם הסכומים.

<צילי נאה: אפשר להגיד בהמשך למה שניצן אמרה שבהתאם לנתונים של 2014, באמת נערכה איזושהי סימולציה כדי לראות מה תהיה ההשפעה על כלל ציבור בעלי המאגרים המשלמים והתוצאות בסך הכול הראו שאין כאן איזושהי הכבדה משמעותית.

<צילי נאה: לגבי בעלי מאגרים יחידים, הסימולציה העלתה שכולם, למעט כחצי אחוז שיש לגביו תקלה בנתונים, לגבי רובם ככולם התיקון המוצע יפחית את סכום האגרה שלהם.

<צילי נאה: הם ישלמו 250 שקלים במקום 265 שקלים.

<צילי נאה: לגבי מלכ"רים, 81 אחוזים מהם ישלמו פחות מכפי שהם משלמים היום.

<צילי נאה: לגבי תאגידים, 74 אחוזים ישלמו פחות או בערך אותו הדבר.

אברהם מיכאלי: על התאגידים אני לא מרחם.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לתת למלכ"רים וליחידים שהם מחזיקים מאגרים ואני רוצה שהם ישלמו פחות וגם ידווחו, אלה שלא דיווחו עד היום.

<צילי נאה: נכון.

<צילי נאה: כאן חשוב להעיר שמבחינתנו גם תאגידים או בעלי מאגרים ששילמו פחות, אנחנו חושבים שסיכויים גבוהים מאוד שאם היינו יודעים בוודאות מה סוג המידע במאגר שלהם, הם היו צריכים לשלם יותר ממה שהם משלמים היום.

<צילי נאה: מידע רגיש כהגדרתו בחוק, הוא בעצם מאוד רחב.

<צילי נאה: הגדרה מאוד רחבה.

<ניצן רוזנברג: עניין אחד נוסף.

<ניצן רוזנברג: אנחנו ראינו במסמכים שאתם בעצם עשיתם את התחשיב של הסכומים החדשים על בסיס של חישוב של שישה אחוזים גידול מסכום האגרה הנוכחי, שזה אומר – אם הבנתי נכון – בערך 150 אלף שקלים יותר מבחינת תשלום האגרה.

<ניצן רוזנברג: אם תוכלו לפרט קצת איך עשיתם את החישוב .

<לימור שמרלינג מגזניק: אני אחדד ואומר בשורה התחתונה שאני חושבת ש-שישה אחוזים הם לגמרי בתוך טווח הטעות של סימולציות מהסוג הזה שנעשות על בסיס נתונים חסרים בוודאות.

<לימור שמרלינג מגזניק: אנחנו עשינו קודם כל את הסימולציה לקראת ועדת האגרות הבין-משרדית עת נבדקו הסכומים במשרד האוצר ולכן היא התבצעה על נתוני שנת 2013.

<לימור שמרלינג מגזניק: אנחנו הצבנו את הסכומים החדשים על בסיס הגבייה של שנת 2013 וראינו מה היה קורה אם היינו עובדים בשיטה החדשה.

<לימור שמרלינג מגזניק: לגבי חלק מבעלי המאגרים, אנחנו לא ידענו בוודאות כמה הם היו צריכים לשלם באותה שנה ולכן אנחנו הנחנו כל מיני הנחות עבודה.

<לימור שמרלינג מגזניק: כל זה באקסל בצורה לכאורה מתמטית אבל עדיין עם מרווח טעות.

<לימור שמרלינג מגזניק: שישה אחוזים הם ממרווח הטעות.

<לימור שמרלינג מגזניק: המטרה של הסימולציה הייתה כדי לראות שאנחנו לא פוגעים בבסיס ההכנסה של היחידה בצורה משמעותית משום שהיקף הגבייה שלנו הוא שנתית סדר גודל של 2,5 מיליון שקלים שהם מיועדים בחוק לתקציב היחידה לממן את פעולות הפיקוח.

<לימור שמרלינג מגזניק: לכן היה לנו חשוב לראות שאנחנו לא מפריזים בעלייה וגם לא פוגעים בירידה משמעותית.

אברהם מיכאלי: כמה אחוזי גבייה יש לכם?

<לימור שמרלינג מגזניק: אני חושבת שבסביבות שישים אחוזים, שבעים אחוזים.

אברהם מיכאלי: מה אתם עושים נגד אלה שלא משלמים?

<לימור שמרלינג מגזניק: עד עכשיו לא יכולנו לעשות.

<לימור שמרלינג מגזניק: בגלל שהאגרות היו מבוססות על שלל נתונים כאלה לא ודאיים, קשה היה לנקוט הליכי גבייה וחילוט והטלת עיקולים וירידה לנכסים כדי לגבות את החובות, משום שלא ניתן היה להוכיח בצורה סבירה בהליכים כאלה שזה באמת החוב.

אברהם מיכאלי: אבל אם היו עד עכשיו תקנות שקבעו סכום, מה זה משנה?

<לימור שמרלינג מגזניק: כן, אבל היה צריך להוכיח כל מקרה ומקרה מתוך כל 8,500 המשלמים.

אברהם מיכאלי: שזאת האגרה הסבירה לגביו.

<לימור שמרלינג מגזניק: שזאת האגרה שהוא היה צריך לשלם לפני שאפשר לנקוט בהליכי הוצאה לפועל.

אברהם מיכאלי: רשם החברות לדוגמה שולח לך הביתה הודעה שאם את לא משלמת, כך וכך יהיה.

<לימור שמרלינג מגזניק: נכון.

<ניר גרסון: יש אצלנו הליך דומה שנקטנו בו.

<לימור שמרלינג מגזניק: נקטנו בהליך של התליה.

<לימור שמרלינג מגזניק: החוק נותן לנו מנגנון שברגע שבעל מאגר לא משלם, אחרי שישה חודשים רישום המאגר שלו מותלה ואסור לו להשתמש בו.

<לימור שמרלינג מגזניק: עדיין זה לא מאוד אפקטיבי.

<לימור שמרלינג מגזניק: מטרת התיקון היא לייצר ודאות חשבונאית תקינה כדי שאפשר יהיה לעשות גבייה אפקטיבית הרבה יותר והרבה יותר נכונה.

אברהם מיכאלי: דודו, אני צריך לפרוש.

אברהם מיכאלי: אני תומך בזה.

דוד רותם: נקריא.

<צילי נאה: תקנות הגנת הפרטיות (אגרות) (תיקון), התשע"ה-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיף 36א לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה: תיקון תקנה 1 בתקנה 1 לתקנות הגנת הפרטיות (אגרות), התשס"א-2000 (להלן – התקנות העיקריות), אחרי ההגדרה "הרשם" יבוא: ""יחיד" – אדם למעט תאגיד".

<צילי נאה: החלפת תקנה 3 במקום תקנה 3 לתקנות העיקריות יבוא: "אגרה תקופתית 3.

<צילי נאה: (א) הרשם יגבה אגרה תקופתית לתקופה של שנה, בעד מאגר מידע הרשום בפנקס, למעט מאגר מידע שבבעלות המדינה, בסכומים המפורטים להלן (להלן – הסכום הבסיסי).

<צילי נאה: בעד מאגר מידע בבעלות תאגיד שאינו מלכ"ר – 550 שקלים חדשים.

<צילי נאה: בעד מאגר מידע בבעלות מלכ"ר – 170 שקלים חדשים.

<צילי נאה: בעד מאגר מידע שאינו מנוי בפסקה (1), (2) או (4) – 250 שקלים חדשים.

<צילי נאה: מאגר מידע בבעלות יחיד שאינו למטרות עסק – פטור.

<צילי נאה: ובלבד שבעל המאגר הגיש תצהיר לפיו המאגר אינו משמש למטרות עסק, והרשם שוכנע כי המאגר אינו משמש למטרות עסק כאמור.

<צילי נאה: (ב) האגרה התקופתית שישלם בעל מאגר מידע אשר בבעלותו יותר ממאגר מידע אחד החייב באגרה תקופתית לא תעלה על הסכומים המפורטים להלן, לפי מספר מאגרי המידע שבבעלותו החייבים באגרה תקופתית: יותר מ-10 מאגרי מידע – פי ארבעה מן הסכום הבסיסי.

<צילי נאה: יותר מ-5 ולא יותר מ-10 מאגרי מידע – פי שלושה מן הסכום הבסיסי.

<צילי נאה: עד 5 מאגרי מידע – כפל הסכום הבסיסי.

<צילי נאה: (ג) האגרה התקופתית תשולם לא יאוחר מ-1 במאי של כל שנה (להלן – מועד התשלום).

<צילי נאה: (ד) תקנה זאת לא תחול על השנה שבה נרשם המאגר".

<צילי נאה: תיקון תקנה 4 בתקנה 4(א) לתקנות העיקריות – בפסקה (1), במקום "עד 30 באפריל של השנה" יבוא "תוך 60 ימים ממועד התשלום".

<צילי נאה: בפסקה (2), במקום "עד 30 ביוני של השנה" יבוא "החל מן היום ה-61 ממועד התשלום".

אברהם מיכאלי: מה התקנה הזאת?

<צילי נאה: התקנה הזאת היא כורח של תיקון מועד תשלום האגרה.

<צילי נאה: בתקנה הקודמת בסעיף קטן (ג), תקנת משנה (ג), שינינו את המועד לתשלום האגרה בתקנות הקיימות, כאשר במצב המשפטי הקיים זה ה-1 במרץ, וכאן אנחנו העברנו את זה ל-1 במאי, שוב, במסגרת סידור כל התחום הזה של גביית האגרות.

<צילי נאה: אנחנו חושבים שזה המועד הנכון בשים לב לכל מה שצריך לעשות לפני כן.

<צילי נאה: בגלל ששינינו את מועד הגבייה, אנחנו צריכים לשנות את הסכומים שייגבו או את המועדים לגבי מי שמפגר בתשלום.

<צילי נאה: זאת המשמעות של תיקון תקנה (4).

<צילי נאה: במקום ה-30 באפריל, אנחנו בעצם נגבה סכומים גבוהים יותר ממי שלא שילם את האגרה תוך שישים ימים מהמועד החדש שהוא ה-1 במאי.

<צילי נאה: תחילה תחילתן של תקנות אלה, ביום י' בטבת התשע"ה (1 בינואר 2015).

דוד רותם: מי בעד אישור תקנות הגנת הפרטיות (אגרות) (תיקון), התשע"ה-2014?

דוד רותם: בעד – פה אחד

דוד רותם: התקנות אושרו פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: הישיבה נעולה.