ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 436, 2014-11-04 11:00

ניסן סלומינסקי: בקשה לדיון מחודש על שינויים בתקציב 2014.

<טמיר כהן: יש רביזיה על 259,260 – הוצאות פיתוח אחרות.

ניסן סלומינסקי: מי בעד הרביזיה, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – 5

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

<טמיר כהן: 267 – משרד הכלכלה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד הרביזיה, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – 5

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

ניסן סלומינסקי: הפחתה מס' 3 בתקציב לשנת 2014.

ניסן סלומינסקי: פניות מס' 9003, 264, 266, 268, 269-277 של הממונה על התקציבים.

סתיו שפיר: למה כל זה מגיע כפנייה אחת?

ניסן סלומינסקי: ממשלת ישראל החליטה שתי החלטות.

ניסן סלומינסקי: בפועל לא בטוח שיש קשר ביניהן.

ניסן סלומינסקי: העברה התקציבית היא אחת, כי המקור של שתיהן הוא אותו מקור.

יצחק כהן: מה המקור?

ניסן סלומינסקי: ממשלת ישראל החליטה להגדיל את תקציב משרד הביטחון בגין מה שקרה וכו' במיליארד וחצי שקל.

ניסן סלומינסקי: זה השלב הראשון.

ניסן סלומינסקי: במסגרת התכנית ה-4 שנתית לסיוע בפיתוח הדרום, היו שתי החלטות.

ניסן סלומינסקי: החלטה אחת הייתה להוסיף מיליארד וחצי לדרום פרוס על 4 שנים.

ניסן סלומינסקי: זה פחות או יותר יוצא 350 מיליון כל שנה.

ניסן סלומינסקי: גם את זה החליטו השנה להעביר.

ניסן סלומינסקי: עוד מעט נשמע למה זה מיועד.

ניסן סלומינסקי: יש לנו סך הכל, אם נצרף את שתיהן, מיליארד 850 מיליון.

ניסן סלומינסקי: ממשלת ישראל החליטה שהמקור לשני הסכומים האלה יהיה אותו מקור: קיצוץ רוחבי במשרדי הממשלה.

יעקב ליצמן: יהיה עוד flat.

סתיו שפיר: מצד אחד מקצצים בתקציבים חברתיים, מצד שני שמים תקציבים חברתיים אחרים.

ניסן סלומינסקי: עשו flat?

ניסן סלומינסקי: זה מה שמונח לפנינו.

ניסן סלומינסקי: אני מצר על זה שהקיצוץ הוא רוחבי.

זהבה גלאון: אם רוצים להוסיף לדרום, למה צריך לקחת מהחינוך, מהרווחה?

ניסן סלומינסקי: אתה מוציא מכל משרד את החלק הקשיח שבו אתה לא מקצץ.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שאת החישוב הם יודעים לעשות.

ניסן סלומינסקי: על זה אני לא מערער.

ניסן סלומינסקי: למרות שהביטחון הוא בן חשוב מאוד ובסיס מאוד חשוב במדינת ישראל, יש עוד בנים.

ניסן סלומינסקי: יש את הנושא של הרווחה והבריאות, שהם חלק אינטגרלי.

ניסן סלומינסקי: הם לא פחות חשובים.

ניסן סלומינסקי: השתדלנו להקפיד שאם יהיה קיצוץ רוחבי, שינסו לקפוץ ולא לקצץ במשרדים החברתיים.

ניסן סלומינסקי: במאבק שניהלנו בתקציב של ה-2.7 מיליארד שהלך לביטחון, דרשתי שלא יקצצו ברווחה ובבריאות.

ניסן סלומינסקי: אז היה הנושא של חינוך.

ניסן סלומינסקי: החזירו לנו את העברה הכספית על שני המשרדים האלה חזרה.

ניסן סלומינסקי: הם לא היו בקיצוץ של ה-2.7 מיליארד.

ניסן סלומינסקי: גם פה היה לי דיון לא פשוט עם האוצר.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שסדר הגודל של הקיצוץ של שני המשרדים זה כ-100 מיליון.

ניסן סלומינסקי: משרד הרווחה והבריאות מקוצצים בכ-100 מיליון.

ניסן סלומינסקי: אני לא מאושר מזה.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שיחזירו את זה.

ניסן סלומינסקי: במהלך הדיון אני אסביר מה נעשה.

ניסן סלומינסקי: החלטת הממשלה הייתה על כל משרד.

ניסן סלומינסקי: נתנו פריבילגיה לכל שר להחליט על העדיפויות שלו במשרד.

ניסן סלומינסקי: זה לקח הרבה זמן.

יצחק כהן: אף שר לא קיצץ באוטו.

ניסן סלומינסקי: זה לקח יותר זמן, אבל בסופו של דבר השרים נתנו.

ניסן סלומינסקי: זה נמצא בפנינו.

ניסן סלומינסקי: אני מצר על כך שבאותה העברה כספית יש את הביטחון וגם את הדרום.

ניסן סלומינסקי: אני מצר על זה.

ניסן סלומינסקי: הנושא של הדרום פתוח אצלנו.

ניסן סלומינסקי: ברגע שזה מגיע אנחנו משתדלים לשחרר.

ניסן סלומינסקי: מאחר והמקור הוא אותו מקור, אני מבין שהם עשו את זה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו זה נמצא בפנינו.

ניסן סלומינסקי: בידנו לאשר או לא לאשר.

זהבה גלאון: הבעיה היא שזה בבסיס התקציב.

זהבה גלאון: אם היו עושים קיצוץ חד פעמי כדי לתת מענה לצרכים שנוצרו בעקבות מה שהיה, הסיפור היה אחר.

זהבה גלאון: כאשר עושים קיצוץ flat, יש לזה השלכה.

זהבה גלאון: קודם היינו בדיון על הגדלת יעד הגירעון.

זהבה גלאון: מה זה הדבר הזה בכלל?

ניסן סלומינסקי: אני מסכים איתך.

ניסן סלומינסקי: אני מקווה שלא נאפשר קיצוץ נוסף.

זהבה גלאון: תפריד את הסכום.

זהבה גלאון: למה לא מפרידים בין הסכום שהולך לתושבי הדרום לסכום שמביאים לתיקון?

ניסן סלומינסקי: מאחר והמקור הוא אותו מקור, אתה לא יכול לחלק.

ניסן סלומינסקי: איך תעשה?

זהבה גלאון: למה אתה לא יכול?

זהבה גלאון: כשאתה רוצה אתה יכול הכל.

ניסן סלומינסקי: ב- 3 משרדים האלה תעשה flat - -?

זהבה גלאון: כן.

זהבה גלאון: אתם עובדים עלינו בעיניים.

ניסן סלומינסקי: לעשות דבר כזה זה אסון.

סתיו שפיר: נאמר בפרוטוקול של ישיבת הממשלה שדרשתם 530 מיליון שקלים לפרויקטים של זהות יהודית, לעמותות שלכם, להתנחלויות.

סתיו שפיר: זה יותר כסף ממה שהדרום יקבל השנה.

סתיו שפיר: הדרום יקבל 300 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: העמותות שלכם וההתנחלויות יקבלו 530 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: הייתם יכולים לתרום את הכסף הזה לדרום במקום שזה יקוצץ מתחבורה ציבורית, מבריאות ומרווחה.

סתיו שפיר: הכל אמירות מאוד יפות, אבל בתכל'ס אתה סוחט את התקציבים בשביל החברים שלך.

סתיו שפיר: מי שיסבול מזה אלה האנשים שנאלצים להשתמש בתחבורה ציבורית.

סתיו שפיר: הם יחוו קיצוץ בסבסוד שלה.

סתיו שפיר: אחת הבעיות הכי קשות של הדרום זה העדר תחבורה ציבורית.

סתיו שפיר: אני מציעה שתוותר על ה-530 מיליון האלה.

זהבה גלאון: הבאתם היום או עשיתם מהלך שלא היה כאן משנת 75.

זהבה גלאון: למה אני מעלה את זה?

זהבה גלאון: לא כדי עוד פעם להזכיר שהממשלה מצפצפת עלינו.

זהבה גלאון: כשאתם רוצים אתם יכולים.

זהבה גלאון: כשהאוצר רצה לפעול לא בהתאם לנוהג שהיה כאן משנת 75, הוא הביא תקציב באיחור של שבועיים.

זהבה גלאון: הוא הגדיל גם את יעד הגרעון.

זהבה גלאון: עכשיו זה פתאום 3.4 ולא 2.5 אחוז.

זהבה גלאון: כשרוצים יכולים לעשות הכל.

זהבה גלאון: אפשר לעשות את אותו דבר כאן.

זהבה גלאון: אפשר לעשות הפרדה כך שהקיצוץ לא יהיה בסיס התקציב, אלא ייעודי לצרכים של תושבי הדרום.

<איתי טמקין: ב-8 ביולי התחיל מבצע "צוק איתן".

<איתי טמקין: בעקבות המבצע משרד האוצר התחיל לבחון 3 מישורים עיקריים.

<איתי טמקין: אחד זה נושא הפיצויים הישירים והעקיפים לתושבי הדרום.

<איתי טמקין: הוועדה אישרה את התקנות תוך כדי המבצע.

<איתי טמקין: דבר שני שדנו בו בדיון הקודם זה מעקב שוטף של ההשפעה על קצב הכנסות המדינה ממסים, לראות איך אנחנו עומדים ביעדים השנתיים.

<איתי טמקין: דבר שלישי זה איך המשלה נותנת מענה להוצאות הביטחון ולהוצאות האזרחיות שנוצרו בעקבות המבצע.

<איתי טמקין: המבצע התחיל קצת אחרי אמצע השנה האזרחית, אחרי אמצע ההוצאה התקציבית של המשרדים.

<איתי טמקין: הגמישות התקציבית ככל שהשנה מתקדמת הולכת ומתכווצת, המקומות שמהם צריך להעביר כסף הולכים ומתמעטים.

<איתי טמקין: הגמישות היא לא כמו בתחילת שנה או כמו לפני תחילת השנה.

<איתי טמקין: הפנייה הזאת מעבירה למשרד הביטחון לצורך מימון מבצע "צוק איתן" מיליארד וחצי שקל מתוך תקציבי המשרדים היא מעבירה עוד 250 מיליון שקל מתקציב משרד התחבורה.

<איתי טמקין: יסבירו פה בהמשך את הכסף שעובר לתקצוב כל המועצות בדרום.

<איתי טמקין: מדובר בהפחתה של 2% מתקציב הקניות של המשרדים.

יצחק כהן: 481 מיליון זה תקציב הקניות של משרד החינוך?

<איתי טמקין: כן.

ניסן סלומינסקי: לאן הולכים 350 מיליון השקלים שמועברים לדרום?

<אריאל יוצר: את הפניות שהועברו לכאן, כמו שהסביר איתי, חילקנו למקורות ושימושים.

<אריאל יוצר: נמצאים פה סך של קצת יותר מ-350 מיליון שקל שימושים לטובת תכנית 5 שנתית עליה הצביעה הממשלה, שמטרתה חיזוק אזרחי והצמיחה הדמוגרפית ביישובי עוטף עזה.

<אריאל יוצר: התכנית הזאת היא בסך של 1.3 מיליארד שקל על פני 5 שנים.

<אריאל יוצר: היא נוגעת לכל תחומי החיים האזרחיים שיש ביישובי עוטף עזה.

<אריאל יוצר: כל פנייה שנמצאת כאן מתרגמת חלק מסוים מהחלטת הממשלה.

<אריאל יוצר: היא מייעדת את הכסף בהתאם לפירוט שנקבע בהחלטת הממשלה, בין אם זה לתקציבי שיכון, שיפור תשתיות ומוסדות ציבור, בין אם זה שיקום תשתיות בישובים הכפריים באזור, בין אם זה השלמות מט"ש לעיר שדרות, בין אם זה מענק סיוע שוטף לעיר שדרות ובין אם זה עוד שימושים.

<אריאל יוצר: הפניות שהובאו לכאן לוועדה מתרגמות אחת לאחת את החלטות המשלה בהתאם לסעיפים השונים.

<אריאל יוצר: ההחלטה מדברת על 1.3 מיליארד שקל בהתאם לתזרים מזומנים מסוים שתואם את יכולת הביצוע של משרדי הממשלה.

<אריאל יוצר: בשנת 2014 הגיע לכאן סך של כ-350 מיליון שקל.

<אריאל יוצר: הוא תואם את התזרים שנקבע בהחלטת הממשלה ואת הפעילות שהחלטת הממשלה קבעה.

חיים ילין: בגלל שכולם אוהבים אותנו, בגלל שיש סימפטיה לעוטף עזה, בגלל שכולם מבינים את הצרכים, מלבישים עוד איזה סעיף על הגב שלנו, עד שהמערכת קורסת כי אנחנו לא מסוגלים.

חיים ילין: שימו לב, על ה-350 מיליון שקל מלבישים עוד מיליארד וחצי.

חיים ילין: זה עוד טוב, כי זה משרד הביטחון.

חיים ילין: אם היו מלבישים תקציב של איו"ש, חבל על הזמן, מלחמת עולם הייתה קמה פה.

חיים ילין: אין סיכוי שמשהו היה עובר פה.

חיים ילין: מחברים את הדבר שהוא מובן מאליו, שהוא לא פוליטי, שהוא צורך אמיתי, לדברים פוליטיים.

חיים ילין: אני חושב שזה דיון ניהולי שאתם צריכים לקיים בפנים.

חיים ילין: לא מעניין שהאוצר מעביר את זה באותו סעיף.

חיים ילין: גם שם צריך את הרגישות הזאת.

סתיו שפיר: הם בכוונה מעבירים את זה באותו סעיף.

חיים ילין: תאמיני לי, ליצמן לימד אותי.

חיים ילין: הוא העביר כך את החוק לעוטף עזה.

חיים ילין: אז, כשלא הכירו את עוטף עזה ולא ידעו מה עובר על עוטף עזה, הוא הלביש את עוטף עזה על משהו אחר בשביל להעביר את החוק יחד עם שי חרמש.

חיים ילין: אני אומר את הצד שלי עכשיו.

יצחק כהן: חיים, אנחנו רוצים ללמד אותם.

יצחק כהן: הם לא רוצים ללמוד.

חיים ילין: זה דיון עקרוני שצריך לעשות אותו, כי אי אפשר כל פעם שאני אבוא כשיש סעיף כזה.

חיים ילין: רח"ל העבירו כ-30 מיליון.

חיים ילין: המשרד להגנת העורף נלחם מול משרד הביטחון למי יש את הכוח לעשות את מה שצריך במשך שנה וחצי.

חיים ילין: הוא לא שם שקל אחד בעוטף עזה.

חיים ילין: הוא לא מבין מה ההשלכות אחרי זה.

חיים ילין: ההשלכה שאין מרכיבי ביטחון, אין התאמה של מרכיבי ביטחון לאיום הביטחוני.

חיים ילין: כל הפוליטיקאים רבים למעלה, כשלמטה התושבים חיים שם.

חיים ילין: אפשר לריב פוליטית על מה שאתם רוצים, עד לנקודה של חיי אדם.

חיים ילין: אני לא מדבר על איכות החיים, אני מדבר על חיי אנשים.

חיים ילין: צריך להבין את הנקודה שקרתה.

חיים ילין: רח"ל העביר יתרות תקציביות שיש לו מסעיף לסעיף.

חיים ילין: הוא נתן כ-30 מיליון שקל לפיקוד העורף כדי לרוץ על מרכיבי ביטחון.

חיים ילין: כשנגמר הכסף, הם נתקעו.

חיים ילין: את ה-350 מיליון שקל האלה אנחנו צרכים כאוויר לנשימה.

חיים ילין: הכל פרוץ.

חיים ילין: חבר'ה, לא יעזור לכם כלום.

חיים ילין: חיילים שומרים היום על היישובים כאילו הם לא עולים כסף כי זה המשכורות של צה"ל.

חיים ילין: מאוד נחמד הדבר הזה.

חיים ילין: בסוף הכל יוצא מאותו כיס.

חיים ילין: אם בסעיף יש התאמה, יעבור הסעיף.

חיים ילין: יש חשיבות ל-350.

חיים ילין: אני לא סתם מגיע לפה.

חיים ילין: אני בדרך כלל לא מגיע לוועדת הכספים, כי הסעיפים שמגיעים עוברים יחסית בקלי קלות.

חיים ילין: הערה קטנה לגבי החטיבה להתיישבות, לכל מי שמתלהם כלפי החטיבה להתיישבות.

חיים ילין: החטיבה להתיישבות הולכת לבצע את כל התשתיות בישובים.

חיים ילין: אצלנו, לא ביהודה ושומרון.

יעקב ליצמן: אין לי בעיה עם זה.

יעקב ליצמן: אני מכבד את החטיבה להתיישבות.

חיים ילין: זה לא שייך לסעיף הזה.

יעקב ליצמן: למה הם עושים את זה?

חיים ילין: משרדי הממשלה הם לא זרוע ביצועית.

חיים ילין: מי שמבצע זה השלטון המקומי והחטיבה להתיישבות יחד עם קק"ל ועם עוד אנשים טובים.

סתיו שפיר: למה שלא יעבירו את התקציב ישירות?

יעקב ליצמן: על זה בוכה הנביא.

חיים ילין: התפקיד שלי הוא לבצע.

חיים ילין: אני לא יודע לבצע במהירות שלהם.

חיים ילין: אני יודע לבצע יחד איתם.

חיים ילין: אם אני בא ומבקש היתר לישוב אחד, החטיבה באה עם היתר ל-50 ישובים.

חיים ילין: הם יודעים לעבוד לרוחב, מה שאני לא יכול לעשות.

חיים ילין: יש שיתוף פעולה מלא איתם.

חיים ילין: אני אגיד לכם איך עובדים עם החטיבה להתיישבות.

חיים ילין: זה בדיוק כמו שצריך לעבוד וליישב את הנגב.

חיים ילין: לא יעזור כלום לאף אחד.

זהבה גלאון: אין לנו בעיה שהם עושים את זה בנגב.

זהבה גלאון: אנחנו בעד שהחטיבה תבנה בנגב.

זהבה גלאון: אל תסביר לנו שאנחנו צריכים לתמוך בחטיבה להתיישבות.

זהבה גלאון: יש לנו השגות לגבי זה.

חיים ילין: לא באתי לתמוך בחטיבה להתיישבות.

חיים ילין: מתוך המיליארד וחצי שקל, 184 מיליון שקל מבוצעים על ידי החטיבה להתיישבות.

חיים ילין: זה בשביל לחסוך לי לא להגיע לירושלים.

חיים ילין: זה יחסוך דלק למשלם המסים.

חיים ילין: אנחנו זקוקים ל-350 מיליון שקל.

חיים ילין: בהחלטת הממשלה נעשה קיצוץ של 2% בכל משרדי הממשלה בשביל לאגור 2 מיליארד שקל, כשמתוכם מיליארד וחצי לעוטף עזה.

חיים ילין: זה לא אותו מיליארד וחצי שקל שדנים פה למשרד הביטחון.

חיים ילין: זה שהסכומים הם אותם סכומים, אותם מספרים, לא אומר שמוכרים פעמיים את אותו מוצר.

חיים ילין: המוצר שנקרא 350 מיליון שקל יצא מידית בתקציב 2014,2015.

חיים ילין: המיליארד וחצי, ש-350 הם חלק מזה, עדין לא הגיע.

חיים ילין: זה יגיע לפה דרך החטיבה להתיישבות, דרך משרד הפנים, דרך משרד הרווחה, דרך כל התקציבים שאתם מדברים עליהם.

חיים ילין: זה פרוס לתקופה של בין שנתיים ל-4 שנים.

חיים ילין: זה כולל 250 מיליון שקל של משרד התחבורה ל-232.

חיים ילין: זה לא ה-250 מיליון שקל שפה.

חיים ילין: מה מפחיד אותי?

חיים ילין: אלה אותם סכומים, אותם מספרים, אלה לא אותם סעיפים.

חיים ילין: אם יש פה עוד קיצוץ רוחב, אל תפילו את זה עלינו, כי הקיצוץ בוצע בהחלטת הממשלה שבוע לאחר הלחימה בחוף אשקלון.

חיים ילין: הביאו אותנו לשם.

חיים ילין: זאת הפעם הראשונה שמביאים אותנו.

חיים ילין: אי אפשר להילחם מול החמאס, מול הממשלה על ההחלטה וגם מול ועדת הכספים.

<איתי טמקין: סעיף 1 – נשיא המדינה ולשכתו, סכום של 0.3 מיליוני שקלים.

יעקב ליצמן: איפה מופיע התקציב של פרס?

יעקב ליצמן: הנשיא פרס קיבל לשכה.

יעקב ליצמן: מאיפה הוא מקבל את זה?

ניסן סלומינסקי: זה סיפור נפרד.

ניסן סלומינסקי: תעלה את זה בנפרד.

ניסן סלומינסקי: זה לא קשור לקיצוץ.

יעקב ליצמן: מאז שהנשיא עזב לא קיבלנו שום סעיף תקציבי.

ניסן סלומינסקי: זה סיפור נפרד.

ניסן סלומינסקי: כאן מדברים על מה שמקצצים.

ניסן סלומינסקי: יהיה לנו דיון על תקציב בית הנשיא.

יעקב ליצמן: הדיון יהיה על התקציב הבא.

יעקב ליצמן: מאיפה שמעון פרס מקבל תקציב?

<איתי טמקין: משרד ראש הממשלה - 33.3 מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: האם אתה יודע להגיד מאיפה?

סתיו שפיר: ניסן אמר שנתתם למשרדים להחליט מאיפה מקצצים.

סתיו שפיר: תסביר מה המשרד החליט לקצץ.

<איתי טמקין: אני לא יודע להגיד עבור כל הסעיפים התקציביים.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים להציע שבמקום שיקומו 3 יחידות סייבר ממשלתיות במקביל, שירכזו את הכל במשרד האוצר.

סתיו שפיר: בסעיף הזה של ראש הממשלה יש את תכנית 045110.

סתיו שפיר: יורד ממנה 4 מיליון שקלים ומשהו.

סתיו שפיר: אין פה פירוט של מה זה אומר.

סתיו שפיר: כשאני פותחת את תקציב התמיכות שלכם, אני רואה שב-2013 חלק מזה הלך להשתתפות בפרויקט מחשב לכל ילד, חלק מזה הלך לתכנית פיתוח לישובים דרוזים וצ'רקסים.

סתיו שפיר: אלה שני דברים שונים לחלוטין.

סתיו שפיר: הפירוט שאנחנו מבקשים הוא כדי להבין מאיפה יורד התקציב הזה.

סתיו שפיר: זה יורד מהדרוזים ומהצ'רקסים?

סתיו שפיר: זה יורד מפרויקט מחשב לכל ילד?

סתיו שפיר: זה יורד מפרויקט אחר?

סתיו שפיר: המילים "פרויקטים והחלטות ממשלה רוחביות" לא אומרות לנו כלום.

אראל מרגלית: אתם זוכרים שמימנו 40 מיליון שקל למשרד לענייני דת למחשבים?

סתיו שפיר: גם מועצה אזורית חוף אשקלון מקוצצת בתקציב הזה.

ניסן סלומינסקי: יש כאן קיצוצים בכל משרד.

ניסן סלומינסקי: במשרד ראש הממשלה כתוב שהקיצוץ הכולל הוא 33 מיליון 343.

ניסן סלומינסקי: הפירוט של זה הוא פה.

ניסן סלומינסקי: כל המינוסים שקיימים פה זה אך ורק קיצוצים בגין הדבר הזה.

ניסן סלומינסקי: לא הכניסו לנו קיצוצים אחרים?

<יעל מבורך: יש קיצוץ של 2% באופן רוחבי בכל משרדי הממשלה.

<יעל מבורך: הוא מממן שתי פעולות מרכזיות.

<יעל מבורך: פעולה אחת היא עלות הלחימה הישירה – ימי המילואים, התחמושת וכו'.

<יעל מבורך: פעולה שנייה היא ההוצאות האזרחיות לחיזוק עוטף עזה, כמו שהוצג כאן בצורה מסודרת.

<יעל מבורך: אין שום דבר נוסף.

ניסן סלומינסקי: האם זה אך ורק בגין הקיצוץ הרוחבי?

ניסן סלומינסקי: האם כשנחבר את כל המינוסים, נקבל את ה-33 מיליון 343?

<יעל מבורך: בדיוק.

ניסן סלומינסקי: לא מכניסים לנו קיצוצים אחרים או תוספות אחרות?

<יעל מבורך: רק זה.

ניסן סלומינסקי: אם מישהו רוצה לדעת מה הקיצוצים במשרד ראש הממשלה, יש לו כאן פירוט מלא.

<יעל מבורך: בדיוק.

סתיו שפיר: בתקנה 1 – פרויקטים והחלטות ממשלה רוחביות, יש סיוע לישובים דרוזים ופרויקט מחשב לכל ילד.

סתיו שפיר: זה על 2013.

סתיו שפיר: זה מה שמופיע בתקציב.

סתיו שפיר: אני לא יודעת מה היה ב-2014.

סתיו שפיר: דבר כזה זה חלק מתוך תקנה.

סתיו שפיר: אתה לא רואה ב-6 ספרות האלו מאיפה יורד הכסף.

ניסן סלומינסקי: בשביל זה יש את הפירוט.

סתיו שפיר: 6 ספרות זה לא פירוט.

ניסן סלומינסקי: זה הפירוט שאנחנו עובדים איתו.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאם היה 8 ספרות היה יותר טוב.

סתיו שפיר: התכנית לחיזוק עוטף עזה מדברת על החלטות ממשלה שהתקבלו בשנת 2011, אחר כך ב-2012, ב-2013 וב-2014.

סתיו שפיר: ההחלטות האלו נוגעות להרבה מאוד דברים, בין היתר למרכזי חוסן, מענק רשויות, תחנות טיפול רפואי חירום.

סתיו שפיר: עברתי על כל החלטות הממשלה הקודמות.

סתיו שפיר: אני חייבת להגיד שלא ראיתי שוני מאוד גדול.

סתיו שפיר: ראיתי שיש תוספות קטנטנות על מה שהיה בשנים קודמות לפני "צוק איתן".

סתיו שפיר: אין שום קשר בין סדרי הגודל של הנזק ש"צוק איתן" גרם לישובים האלה - - אני לא מדברת על הצד הביטחוני, אני מדברת על הצדדים האחרים – תשתיות, שירותי רווחה.

סתיו שפיר: אין פה תוספת משמעותית.

סתיו שפיר: אם אתה משווה את ההחלטה של 2011 להחלטה של 2014, אתה רואה שאותו סכום עבר למרכזי חוסן ואותו סכום לרווחה.

סתיו שפיר: הישובים כבר בונים על התוספת התקציבית הזאת.

סתיו שפיר: אתם יודעים לתכנן את התוספת הזאת, למרות שאתם לא מכנסים את זה לבסיס התקציב.

סתיו שפיר: אתם צריכים להכניס את זה לבסיס התקציב, כי רק אם זה יהיה בבסיס התקציב, חיים ילין וחבריו ראשי המועצות יוכלו לבנות על התקציב הזה ברצינות ולא להגיע לפה לוועדה להתחנן.

סתיו שפיר: אם זה יהיה בסיס התקציב, יהיה מאוד קשה לפוליטיקאים בממשלה ללכת לטלוויזיה ולהכריז על תוספת גדולה בעקבות המלחמה.

סתיו שפיר: אין פה תוספת גדולה, יש פה המשך של החלטות ממשלה קודמות.

סתיו שפיר: צריכה להיות פה תוספת הרבה יותר גדולה, כי המלחמה הזאת הייתה הרבה יותר קשה.

סתיו שפיר: אני לא מדברת עכשיו מאיפה עובר התקציב הזה, איך הוא עובר ועל הבעיות שיש היום עם החטיבה להתיישבות.

סתיו שפיר: בשבוע הבא יש דיון בוועדה לביקורת המדינה בנושא.

סתיו שפיר: זה לא העניין.

סתיו שפיר: יש פה כסף .

סתיו שפיר: הם צריכים לקבל יותר כסף.

סתיו שפיר: קיבלתי פניות ממרכזי חוסן, משירותי הרווחה.

סתיו שפיר: לא הזכרנו פה את מה שקרה עם הרבש"צים עוד לפני המלחמה.

סתיו שפיר: יש פניות על מיגון שחסר, פניות על תשתיות ישנות, על תשתיות שניזוקו.

סתיו שפיר: יש פה פניות על נזקים חקלאיים בעקבות האירוח של הצבא והחיילים שם.

סתיו שפיר: רוב הקיבוצים לא ביקשו על זה תוספת תקציבית.

סתיו שפיר: הרשויות המקומיות שהיו צריכות להשקיע כספים והובטח להן סיוע מידי בתום המלחמה, רובן לא קיבלו אפילו חצי ממה שהן דרשו.

סתיו שפיר: כשאני מסתכלת על החלטת הממשלה הזאת, זה נראה לי כאילו עושים צחוק מהדרום.

חיים ילין: מי שבנה את התכנית הזאת זה 4 ראשי מעצות.

חיים ילין: אני אומר לכם את זה פה על המקום.

חיים ילין: שמנו את כל החלומות ואת כל הצרכים שלנו.

חיים ילין: דובר על 3.2 מיליארד שקל.

חיים ילין: קיבלנו 50% מהחלום שלנו.

חיים ילין: אני לא בטוח שבמדינת ישראל יודעים לתת 10% מהחלומות של אנשים.

חיים ילין: עם כל הביקורת שיש לי, צריך גם לדעת מתי להגיד את המילה הטובה.

חיים ילין: את המילה הטובה צריך להגיד.

חיים ילין: למרכזי חוסן לא חסר שקל אחד.

חיים ילין: משרד ראש הממשלה שיפה אותנו מעבר לכל תקציב על כל הוצאה שהייתה, כולל הפינוי.

חיים ילין: את כל הפינוי ואת כל השיפוי קיבלנו דרך משרד ראש הממשלה ומשרד הפנים.

חיים ילין: אין לי טענות לאף אחד.

חיים ילין: מה הבעיה?

חיים ילין: מה שאת מעלה זה סוג דיון אחר לגמרי.

חיים ילין: נכון, כל שנה אנחנו צריכים להילחם מחדש.

חיים ילין: אני נלחם מ-2006 כל שנה.

חיים ילין: אין מצב שזה יהיה בבסיס התקציב.

סתיו שפיר: למה?

חיים ילין: קטונתי.

חיים ילין: אני יכול לענות עד הרמה שאני יודע.

סתיו שפיר: אנחנו מנסים לעזור לך.

חיים ילין: בפעם הראשונה בהיסטוריה החליטה הממשלה שיש עוד תכנית, שזאת התכנית שאת מדברת עליה, לשנת 2014,2015 ו-2016.

חיים ילין: נתנו לנו חופשה של שנתיים וקצת לא להילחם על התקציבים.

חיים ילין: יש שם הגדלה תקציבית.

חיים ילין: בפעם הראשונה יש למרכזי חוסן תקצוב עד סוף 2016.

חיים ילין: מענקי הביטחון מוגדלים פי 4 ממה שקיבלנו כל שנה.

חיים ילין: אשכול תקבל 6 מיליון שקל במקום מיליון 250 .

חיים ילין: צריך מאוד להיזהר בפיקים הגדולים.

חיים ילין: בעקבות המלחמה המועצות והערים מקבלות טונה כסף.

חיים ילין: בסוף אנשים מתרגלים לרמה הזאת.

חיים ילין: מדינת ישראל לא מסוגלת לקיים את הרמה הזאת.

חיים ילין: זה שבאים ונותנים "בוסט" של כסף ולאחר מכן לא נותנים שום דבר כי יש שקט והשלום בפתח, זה מצב שקשה מאוד לנהל אותו.

חיים ילין: כל מנהל יודע שכשיש לו תוספת תקציבית, בשנה מסוימת אחת הוא צריך להיזהר כי אחרי זה זה נגמר.

חיים ילין: התושבים דורשים את אותם צרכים באותה רמה.

ניסן סלומינסקי: נעשה פריסה ל-10 שנים במקום 5?

סתיו שפיר: בגלל זה זה צריך להיות בבסיס התקציב.

חיים ילין: 10 מיליארד שקל הוצאתם בחינוך החמאס.

חיים ילין: אני חושב שהרבה יותר רלוונטי אם תוציאו את זה על חינוך ורווחה בתוך מדינת ישראל.

חיים ילין: אין כרגע ממשלה שיכולה לדבר בסגנון הזה.

סתיו שפיר: אנחנו מקבים פניות מעוד ראשי מועצות בעוטף עזה וראשי ערים בדרום.

סתיו שפיר: לכל אחד יש פנייה שונה.

חיים ילין: סתיו, אני מרכז את כל התיק הזה.

חיים ילין: בעוטף עזה יש 4 רשויות.

סתיו שפיר: אני חושבת שהמצב הזה שבו אתה צריך להגיע לוועדה כדי לבקש את התקציב הזה, הוא מצב שעלול לייצר סיטואציה של סחטנות.

סתיו שפיר: אתה צריך לבוא ולהתחנן.

חיים ילין: בחיים שלי לא התחננתי בפני אף אחד.

חיים ילין: אני לא מסכן.

חיים ילין: אני לא מתחנן.

חיים ילין: אני נלחם על מה שאני צריך.

חיים ילין: בשביל זה משלמים לי משכורת.

חיים ילין: צריך להילחם על הדברים.

סתיו שפיר: אנחנו באותו צד.

סתיו שפיר: למה הכסף הזה שעובר כבר שנים רצוף, לא נמצא בבסיס התקציב?

סתיו שפיר: למה הוא חייב לעבור כל שנה בוועדת כספים?

סתיו שפיר: אנחנו קיבלנו פניות ממרכזי חוסן.

סתיו שפיר: אני שמחה לשמוע ממך שהתקבל.

חיים ילין: טלי לבנון עובדת איתי ישירות.

חיים ילין: עד עכשיו לא חסר שקל אחד.

חיים ילין: אני צריך את ה-350 מיליון שקל.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים לעזור לו עם ה-350 מיליון שקל.

סתיו שפיר: יאשרו לך.

סתיו שפיר: אין דאגה.

סתיו שפיר: 350 מיליון מאושרים.

חיים ילין: אני דואג כשאני רואה את השאלות.

סתיו שפיר: אין מה לדאוג.

סתיו שפיר: למה זה לא בבסיס התקציב?

סתיו שפיר: אין פה שום בעיה, כי כולם יצביעו בעד.

<אריאל יוצר: ההחלטה הזאת שמובאת בפני הוועדה, שהיא חלק מאותה תכנית, היא החלטה 5 שנתית.

<אריאל יוצר: היא נבחנה לפרק הזמן הזה.

<אריאל יוצר: המטרות שלה, המדדים שלה נקבעו לפרק הזמן הזה.

<אריאל יוצר: הפרויקטים האלה הם פרויקטים שנערכים לאורך 5 שנים.

<אריאל יוצר: דרך אגב, היא נבחנה בהתאם למציאות שלא הייתה ידועה כשהכינו את בסיס התקציב הזה ואולי גם כשיכינו את בסיס התקציב הבא.

<אריאל יוצר: התכנית הזאת ניתנה אד- הוק לטווח בינוני בהתאם למצב שנבחן.

<אריאל יוצר: זה לא קשור לבסיס תקציב.

<אריאל יוצר: הממשלה החליטה על תכנית שמטרתה עידוד הצמיחה הדמוגרפית וחיזוק האזור.

<אריאל יוצר: כדי לממן את התכנית הזאת היו צריכים לעשות שינויים תקציביים.

<אריאל יוצר: אף אחד לא בנה את התכנית הזאת כשבנו את בסיס התקציב, לכן היא מגיעה לכאן.

<אריאל יוצר: כשיבוא לדיון בסיס תקציב 2015, יהיו כל ההזדמנויות לשאול עליו שאלות, להעיר עליו הערות ולאשר או לא לאשר אותו.

סתיו שפיר: אולי תכניסו את זה לבסיס 2015.

<אריאל יוצר: מה זה קשור?

זהבה גלאון: אם היו מביאים עכשיו העברות תקציביות של קיצוץ בבסיס התקציב, הייתי מצביעה נגד.

זהבה גלאון: אין סיכוי שהייתי תומכת.

זהבה גלאון: אתם שבויים של הקיצוץ הרוחבי.

זהבה גלאון: בגלל שכרכו את 350 מיליון השקלים ב-flat הזה, אנחנו נתמוך בכם.

זהבה גלאון: אנחנו נחנק ונצביע על זה.

זהבה גלאון: אנחנו נמשיך להוציא את הנשמה לממשלה בהמשך.

אראל מרגלית: אנחנו מאשרים פה את ה-350?

<אריאל יוצר: שזה סכום מסוים מתוך החלטה גדולה יותר.

חיים ילין: זה חלק מהמיליארד וחצי.

חיים ילין: זה לא המיליארד וחצי הזה.

אראל מרגלית: זאת תכנית 5 שנתית.

אראל מרגלית: איך שני הדברים האלה מתחברים?

אראל מרגלית: איך ה-350 מסתדר עם זה שזה פרוס על פני 5 שנים?

חיים ילין: ה-350 יצאו בשנתיים.

אראל מרגלית: זה קשור ל-5 שנתית?

חיים ילין: בוודאי שכן.

ניסן סלומינסקי: 350 זה חלק ממיליארד וחצי.

ניסן סלומינסקי: זה לא קשור למיליארד וחצי הזה.

<אריאל יוצר: 350 מיליון שקל הם נתח מאותה תכנית 5 שנתית.

<אריאל יוצר: לתכנית ה-5 שנתית נלווה בהחלטת הממשלה תזרים מזומנים.

<אריאל יוצר: תזרים המזומנים הזה נבנה בהתאם ליכולת הביצוע.

<אריאל יוצר: להוציא מיליארד וחצי שקל זה פרויקט בפני עצמו.

<אריאל יוצר: אי אפשר להוציא אותו בכזה קצב.

<אריאל יוצר: זה הנתח הראשון?

<אריאל יוצר: כן.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את העברות מס' 9003, 264, 266, 268, 269-277, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: נמנעים –אין

ניסן סלומינסקי: עמדנו בדרישתנו שבמשרדים החברתיים לא יקצצו.

ניסן סלומינסקי: למשרד הרווחה מקצצים פה 62.6 מיליון, אבל מחזירים 536.6 מיליון.

ניסן סלומינסקי: לבריאות מקצצים 49.3 מיליון.

ניסן סלומינסקי: בגין זה מחזירים להם 4 מיליארד ו-50 מיליון.

ניסן סלומינסקי: סך הכל שמרנו על העיקרון של קיצוץ, לא במשרדים האלה.

סתיו שפיר: האוצר, אתם יודעים מה עמדתי בנוגע לאופן שבו אתם עושים שינויים בתקציב.

סתיו שפיר: אני אף פעם לא מצביעה בעד שינויים בתקציב.

סתיו שפיר: הצבעתי היום בעד, כי חשוב לי מאוד שהכסף יעבור לדרום.

סתיו שפיר: השיטה הזאת של לחבר דברים אחד לשני ולחייב אותנו להצביע עליהם יחד, זאת שיטה סחטנית.

סתיו שפיר: אתם יוצרים פה מצב שחברי הכנסת לא יכולים - -

חיים ילין: סתיו, אם את רוצה תקציב מסודר, תעשי מלחמה כל שנתיים.

חיים ילין: אם אין מדיניות ואופק, זה מה שיהיה.

סתיו שפיר: אין מדיניות.

חיים ילין: שימי בתקציב 10 מיליארד שקל מלחמה כל שנתיים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים לפנייה 232-236.

<קרן שפר: הפנייה נועדה לאגם תקציבים ממשרדי הממשלה שמשתתפים בהחלטות ממשלה שמשרד התיירות אחראי על יישומן – טבריה, רשב"י.

<קרן שפר: סתיו, זאת השנה האחרונה.

<קרן שפר: את כל הזמן שואלת אותי מה קורה עם הרשב"י.

<קרן שפר: החלטת הממשלה נגמרת השנה.

סתיו שפיר: כמה על לנו הרשב"י?

<קרן שפר: התכנית הייתה על 25 מיליוני שקלים ל-3 שנים.

סתיו שפיר: יש פה כמה תכניות שונות.

סתיו שפיר: אני רוצה להבין מה העלות הכוללת של כל תכנית ותכנית.

סתיו שפיר: אני שמחה שזכרת את הסיפור עם הרשב"י.

סתיו שפיר: יש פה 5 תכניות.

סתיו שפיר: כמה עולה כל תכנית סך הכל?

סתיו שפיר: מה זה אומר שינויים פנימיים?

<קרן שפר: מה שחשוב ורלוונטי זה תקציב ההרשאה.

<קרן שפר: המזומן נועד לממן את הביצוע לפי התקדמות הביצוע.

<קרן שפר: יכול להיות מצב שבתקנה אחת יש לי ביצוע עודף, בתקנה אחרת יש לי ביצוע חסר ואני מעבירה מזומן.

<קרן שפר: זה לא מאפשר לי לחייב תקציב מחדש.

<קרן שפר: מה שרלוונטי בתקציב פיתוח זה תקציב ההרשאה.

<קרן שפר: כל השינויים הפנימיים זה להתאים את קצב הביצוע לפרויקט.

סתיו שפיר: מה העלות של התכניות?

<קרן שפר: רשב"י זה 25 מיליון, פארק עומר זה 18 מיליון שקל .

<קרן שפר: רמ"י מעבירים לנו 5 מיליוני שקלים.

<קרן שפר: כל השאר המועצה האזורית מוציאה לבד.

<קרן שפר: זה נועד לעשות פיתוח תיירות בצמוד.

<קרן שפר: לפארק התעשייה בעומר.

<קרן שפר: עושים שם אגם, בתי קפה.

<קרן שפר: בעתיד אמור לקום שם אתר גולף.

סתיו שפיר: מה זאת הירידה הזאת של 30 מיליון בים המלח?

<קרן שפר: אלה מקורות שהאוצר משתמש בהם אם יש לו עודף תקציב.

<קרן שפר: אם הביצוע שם איטי יותר ובפרויקטים אחרים הביצוע יותר מוגבר, הם מעבירים מזומנים.

<קרן שפר: זה לא מאפשר ליצור פרויקט חדש, זה רק להתאים את התשלומים לביצוע.

סתיו שפיר: אני רואה שב-2013 התחלתם עם 190 מיליון.

סתיו שפיר: הביצוע היה 3.63 מיליון.

<דפנה סגול: ים המלח, כפי שקרן הסבירה, זה תקציב שהוא הרשאה.

<דפנה סגול: אנחנו נותנים את ההזדמנות למשרד לבצע התקשרויות, לבצע את הפיתוח בתקציב ההרשאה.

סתיו שפיר: האם מתוך 190 מיליון משתמשים רק ב-3.5 מיליון?

<דפנה סגול: לצערי, כן.

סתיו שפיר: משתמשים ביתר הכסף כקופה לדברים אחרים?

<דפנה סגול: לא.

<דפנה סגול: התקצוב מתבצע בהתאם להחלטת ממשלה.

<דפנה סגול: בהתאם לכך ניתן תקציב הרשאה ותקציב מזומן.

<דפנה סגול: בפועל, לצערי, אנחנו לא יכולים לשלוט בביצוע של החברה להגנת ים המלח ומפעלי ים המלח שמבצעים את הפרויקט בהתאם להחלטת ממשלה.

<דפנה סגול: ההרשאה היא זאת שמקצה את התקציבים הממשלתיים.

<דפנה סגול: בהתאם לביצוע אנחנו מפנים את הכסף.

סתיו שפיר: זאת לא הרשאה, זה תקציב בסיס.

סתיו שפיר: ה-190 מיליון זה בבסיס.

<דפנה סגול: נכון, הוא בבסיס.

<דפנה סגול: המשמעות של תקציב פיתוח היא בהרשאה שניתנת.

<דפנה סגול: הבסיס נועד לכסות - -

סתיו שפיר: מה קורה עם יתר הכסף שלא משתמשים בו?

<דפנה סגול: יתר הכסף שלא משתמשים בו עובר כעודפים מחויבים, או שהוא נועד להתאים בהתאם להרשאות אחרות שניתנו ותוקצבו.

<דפנה סגול: אנחנו מתאימים את המזומן בהתאם להרשאה להתחייב.

סתיו שפיר: אם אתם רואים שכמה שנים התקנה הזאת לא באה לידי ביצוע, למה אתם ממשיכים לתת שם 190 מיליון שקלים?

<קרן שפר: זאת תכנית חדשה יחסית.

<קרן שפר: תקציב התשתיות שלנו מורכב מכמה תכניות.

<קרן שפר: בתכניות אחרות, למשל, אם חסר מזומן או מתוקצב מעט מזומן, הם פשוט משתמשים.

<קרן שפר: זה כאילו אמור לממן את כל תקציב הפיתוח שלנו.

<קרן שפר: שימי לב שהרבה משם עובר לתכנית אחרת שלא היה מתוקצב בה בבסיס מספיק מזומן.

ניסן סלומינסקי: מי בעד פנייה מס' 232-236?

ניסן סלומינסקי: בעד – 5

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין פנייה מס' 234-236 אושרה

יעקב ליצמן: רוויזיה.

אלכס מילר: אתם בטוחים שאתם רוצים לתקוע את הפיתוח של טבריה?

<קרן שפר: אני ממש מבקשת לא להגיש רוויזיה.

<קרן שפר: אני בסוף שנה.

<קרן שפר: זה תקציב פיתוח שאנחנו צריכים לחייב.

<קרן שפר: אם יש לך סיבה שאתה מגיש רוויזיה - -

משולם נהרי: ירושלים והתפוצות - -

<קרן שפר: זה לא קשור אלי.

<קרן שפר: אני משרד התיירות.

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 237.

<דפנה סגול: הייתה התקשרות עם עובדי חברת cost plus.

<דפנה סגול: היה פסק דין.

<דפנה סגול: הייתה החלטה להעביר את העובדים האלה להיות עובדי מדינה.

<דפנה סגול: בהתאם לכך ניתן תקן למשרד התקשורת ל-12 חודשי עבודה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 237, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – 6

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: רוויזיה.

ניסן סלומינסקי: פניה מס' 238.

<דפנה סגול: פנייה מס' 238 היא בהמשך לפנייה הקודמת.

<דפנה סגול: הועבר העובד מחברת כוח אדם להיות עובד מדינה.

<דפנה סגול: בהתאם לכך נחסכו - -

יעקב ליצמן: עוד פעם משפט?

<דפנה סגול: אותה חברה.

יעקב ליצמן: למה כל היום משפטים איתם?

<דפנה סגול: זה לא אותם שינויים.

<דפנה סגול: אלה פשוט שני שינויים שקשורים לאותו עניין.

<דפנה סגול: בהתחלה הוחלט להעביר את העובדים - -

יעקב ליצמן: מה חברת cost plus עושה?

<דפנה סגול: זאת חברה של התקשרויות שנותנת שירות למשרדי הממשלה בשירותי מחשוב ובשירותים נוספים שאני פחות מכירה.

ניסן סלומינסקי: מה קורה איתה?

<דפנה סגול: הייתה החלטה ביחס לעשרות עובדים שנעשתה איתם התקשרות דרך חברת cost plus.

<דפנה סגול: העובדים האלה הפכו להיות עובדי מדינה.

<דפנה סגול: פנייה 238 מדברת על חיסכון שנוצר בתקנת המחשוב במשרד התקשורת.

<דפנה סגול: לעובד שעד כה שילמו מתקנה מסוימת, משלמים עכשיו משכורת לפי עובד מדינה מתקנת השכר.

<דפנה סגול: בהתאם לכך הסכום שנחסך הוא 140 אלף שקל.

<דפנה סגול: אנחנו מבקשים להעביר אותו בגין התייקרויות שבוצעו.

אלכס מילר: את רוצה להגיד לי שבתור עובדי מדינה הם מרוויחים פחות?

<דפנה סגול: אני מאמינה שכן.

ניסן סלומינסקי: זה מכובד.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 238, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – 8

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: רוויזיה.

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 263.

<יוסי עדס: הפנייה נועדה לבצע שינויים בסעיף 18.

<יוסי עדס: היא נועדה להעביר 6 מיליון שקלים עבור סיוע לחברות הכלכליות במגזר המיעוטים, בהתאם להחלטת ממשלה 1539 משנת 2010.

<יוסי עדס: על מנת להגביר את העסקים הכלכליים בתוך הרשות, יסייעו לרשויות במגזר הערבי - -

יעקב ליצמן: למה לקח כל כך הרבה זמן לקיים - -?

<יוסי עדס: על מנת להגביר את הפעילות הכלכלית ברשויות הערביות, יסייעו להם להקים חברות כלכליות.

<יוסי עדס: נקבעו קריטריונים בהחלטת הממשלה בהתאם לגודל רשות, התנהלות רשות.

<יוסי עדס: ההחלטה כוללת 13 רשויות.

סתיו שפיר: איזה?

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים על החלטה מלפני 4 שנים.

יעקב ליצמן: למה לקח כל כך הרבה זמן?

<יוסי עדס: מתוך 13 הרשויות האלו נבחנו רשויות שיש ייתכנות כלכלית וכדאיות כלכלית להקים בהן את החברות האלו.

<יוסי עדס: הרשויות פעלו מול משרד הפנים להקמת התאגידים העירוניים האלה, להקמת החברות הכלכליות.

<יוסי עדס: כעת הגיעו לשלב סיום.

<יוסי עדס: אושרו להן החברות.

<יוסי עדס: משרד הפנים הגיע למסקנה שיש ייתכנות כלכלית ונכון לעשות את זה.

<יוסי עדס: אנחנו מעבירים כעת את התקציבים לרשויות.

אלכס מילר: למה אתם לא נותנים רשימה של הרשויות?

<יוסי עדס: העברנו את הרשימה של הרשויות.

סתיו שפיר: לא העברתם.

<יוסי עדס: הישובים שבהם יקומו הם רהט, נצרת, שפרעם וסחנין.

יעקב ליצמן: כמה מהישובים האלה קיבלו את זה בעקבות הבטחה על הצבעתם?

<יוסי עדס: אני לא יודע.

חמד עמאר: יש 3 ישובים דרוזים בתכנית.

חמד עמאר: שלושתם לא נכנסים.

חמד עמאר: למה?

<אמיר וייס: כמו שנאמר פה, התכנית כוללת 13 ישובים.

<אמיר וייס: נעשתה עבודה על ידי חברות ייעוץ חיצוניות כלכליות לבדוק את האפשרות להקמת חברה כלכלית בכל אחד מ-13 הישובים האלה.

<אמיר וייס: העבודה נעשתה עם כל אחד מ-13 הישובים.

<אמיר וייס: העבודה נעשתה במקביל מול משרד הפנים ואותו אגף שעוסק בנושא הזה.

<אמיר וייס: לאחר בדיקה שנעשתה, נמצא שרק ב-4 הישובים - סחנין, נצרת, שפרעם ורהט, יש ייתכנות כלכלית להקמת חברות כלכליות, לכן אנחנו מבקשים ל-4 הישובים האלה.

<אמיר וייס: זה סעיף מתוך החלטת ממשלה שכוללת הקמת חברות כלכליות ומנהלות לאזורי תעשיה משותפים.

<אמיר וייס: הולכים להיות מוקמים מנהלות באזורי תעשייה משותפים.

חמד עמאר: דליה ועוספיא לא נמצאות בתכנית?

<אמיר וייס: דליה ועוספיא מקבלות מענה בדברים אחרים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 263, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – 5

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

יעקב ליצמן: רוויזיה.

ניסן סלומינסקי: פניות מס' 278,279.

<יוסי עדס: הפנייה נועדה לביצוע שינויים בתקציב משרד הפנים, סעיף 06.

<יוסי עדס: בפנייה יש קרוב ל-13 מיליון ₪ עבור פעילות המשרד.

<יוסי עדס: החלק הגדול שם זה נושא המחשוב.

<יוסי עדס: יש כ-2.9 מיליון ₪ לאגף לעדות לא יהודיות, תמיכות בעדות הלא יהודיות.

יעקב ליצמן: למה זה כל כך נמוך?

יעקב ליצמן: המשרד 11, זה 2.8.

<יוסי עדס: זאת תוספת על התקציב הקיים.

יעקב ליצמן: כמה התקציב לעדות הלא יהודיות?

<יוסי עדס: סך התקציב של האגף לעדות לא יהודיות הוא 105 מיליון.

יעקב ליצמן: 2.8 מיליון מכסה את כל מה שצריך שם?

<יוסי עדס: זה תגבור על תקציב קיים.

יעקב ליצמן: זה לא מספיק.

ניסן סלומינסקי: מי בעד פניות מס' 278.

ניסן סלומינסקי: 279, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: נמנעים –אין

ניסן סלומינסקי: פניות מס' 280-282.

<יוסי עדס: הפנייה נועדה לביצוע שיניים בסעיף 04, סעיף משרד ראש הממשלה.

<יוסי עדס: בסעיף הזה נמצא גם תקציב המשרד לענייני ירושלים והתפוצות.

משולם נהרי: מה זה ה-30 מיליון?

<יוסי עדס: 30 מיליון ₪ נועדו לפעולות המשרד.

<יוסי עדס: פעולות המשרד משמשות, בין היתר, למימון חלק המשרד בהחלטות ממשלה.

<יוסי עדס: יש את החלטת הממשלה 1660, היוזמה המשותפת לממשלה ישראל ולעם היהודי בתפוצות.

<יוסי עדס: חלק המשרד זה 7 מיליון ₪.

<יוסי עדס: זה למימון חלק המשרד בפרויקטים שהמשרד מוביל במסגרת תפקידו כמשרד לירושלים והתפוצות.

<יוסי עדס: חלק מהפרויקטים זה לנושאים הנוגעים לירושלים, ביצוע תשתיות בירושלים.

סתיו שפיר: מה זה "הנושאים הנוגעים לירושלים"?

סתיו שפיר: איפה בירושלים?

<יוסי עדס: הפרויקטים זה במרחב הכללי של ירושלים.

משולם נהרי: מה הפעילות?

סתיו שפיר: לפני שתי דקות הצבענו על קיצוץ, בין היתר בתקנה של פרויקטים והחלטות ממשלה רוחביות – 045110.

סתיו שפיר: היה לנו לפני שנייה קיצוץ של 4.3 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: עכשיו אתם רוצים תוספת.

סתיו שפיר: מה הסיפור פה?

סתיו שפיר: אמרת שביקשו מהמשרדים לקצץ בעצמם.

סתיו שפיר: הם החליטו לקצץ כשהם ידעו שאתם הולכים להעביר אחר כך חזרה.

סתיו שפיר: עד עכשיו לא הבנתי מה יש בתוך הפרויקטים הרוחביים האלה.

סתיו שפיר: עוד לא נאמר.

סתיו שפיר: עוד לא נמצאה התשובה.

<יוסי עדס: הסעיף הראשון זה עדיין תקציב הפעילות של המשרד והפרויקטים שהמשרד מוביל.

<יוסי עדס: חלק מהנושאים זה מימון חלק המשרד בהחלטת הממשלה לממשלת ישראל, לעם היהודי בתפוצות ולפרויקטים שהוא מוביל בעיר ירושלים.

משולם נהרי: מה למשל?

<יוסי עדס: החלק השני הוא החלק של הפרויקטים המיוחדים.

<יוסי עדס: בפרויקטים המיוחדים במשרד רוה"מ ישנן החלטות ממשלה על ירושלים, כמו החלטת ממשלה לתכנית מרום.

<יוסי עדס: זאת החלטת ממשלה רב שנתית לפיתוח ירושלים.

<יוסי עדס: בין היתר נקבע בהחלטת ממשלה 1655 ובהחלטת ממשלה 1633, להוסיף תקציב לפרויקטים שיעשו דרך תכנית מרום, בהם הפרויקט להתחדשות עירונית, שיפור המרחב הציבורי בירושלים והפקות בינלאומיות בירושלים.

<יוסי עדס: אלו שתי החלטות ממשלה שהתקבלו.

<יוסי עדס: התקציב יוצא דרך תכנית מרום.

<יוסי עדס: זה בתוך הפרויקטים במשרד ראש הממשלה.

<איתי הרשקוביץ: עיקר המאמץ בתפוצות מתבצע סביב תכנית אסטרטגית שיזמה הממשלה לחיזוק הזהות היהודית והקשר של ישראל בתפוצות, יוזמה שעברה החלטת ממשלה.

יעקב ליצמן: הממשלה נגד זהות יהודית.

משה גפני: מה עושים עם הכסף?

<איתי הרשקוביץ: עם הכסף מבצעים פרויקטים.

יעקב ליצמן: בשביל מה פרויקטים אם הממשלה נגד זהות יהודית?

סתיו שפיר: הכי כיף שאומרים לנו פרויקטים.

<איתי הרשקוביץ: אין חשיבה אסטרטגית על איך מתבצע כל הקשר עם העם היהודי בתפוצות בכל ההיבטים ובכל הזרמים.

<איתי הרשקוביץ: הוחלט לצורך זה להקים יוזמה משותפת שבה תתבצע חשיבה של הממשלה ושל הגופים היהודים על מה הפעולות הנכונות לעשות.

<איתי הרשקוביץ: עכשיו אנחנו הולכים לקראת פיילוטים ראשונים.

<איתי הרשקוביץ: הפרויקטים שיגעו בהם זה פעולות בקמפוסים.

משה גפני: מה יעשו שם?

<איתי הרשקוביץ: מגבשים כרגע מה בדיוק יעשו שם.

משה גפני: כסף יש.

משה גפני: לא יודעים מה הולכים לעשות?

<איתי הרשקוביץ: אנחנו בשלב החשיבה.

<איתי הרשקוביץ: אנחנו רוצים את הכסף לטובת ביצוע הפיילוט.

<איתי הרשקוביץ: בקמפוסים יש היום מספר ארגונים שפועלים.

<איתי הרשקוביץ: יש את בית הילל שנמצא שם, יש את אש התורה שנמצא בקמפוסים.

<איתי הרשקוביץ: הם מבצעים פעולות להבאת סטודנטים.

משולם נהרי: מורשה.

<איתי הרשקוביץ: ייבחרו גופים.

משה גפני: מה הגופים יעשו?

<איתי הרשקוביץ: לימוד סביב הנושא של זהות יהודית וקשר לישראל.

<איתי הרשקוביץ: הרבה לימוד, הרבה מפגשים שידונו בזהות היהודית, בקשר לישראל ובציונות.

<איתי הרשקוביץ: בתפוצות יש לנו את פרויקט מתחברים.

<איתי הרשקוביץ: יש עוד פרויקט שנקרא jwrp.

<איתי הרשקוביץ: מדובר על להביא אימהות לארץ.

סתיו שפיר: עם הילדים?

<איתי הרשקוביץ: לא.

<איתי הרשקוביץ: הן מגיעות ל-10 ימים של העצמה נשית וזהות יהודית.

<איתי הרשקוביץ: זה מתוך הסתכלות על כך שהאימא היא זאת שמשפיעה על המשפחה ויודעת אחר כך גם להשפיע בקהילה.

<איתי הרשקוביץ: זה פרויקט שמתבצע בנוסף לתפוצות.

סתיו שפיר: יש לכם איזה שהוא איסוף של כל הפרויקטים, לא רק במשרד שלכם, שהמדינה משקיעה בתפוצות?

<איתי הרשקוביץ: אנחנו מתואמים עם משרד החוץ, עם משרד החינוך בפרויקטים שמתבצעים.

סתיו שפיר: ועם משרד התיירות ומשרד הדתות.

סתיו שפיר: יש את זה בכל כך הרבה משרדים.

<איתי הרשקוביץ: אנחנו מכירים את כל הפרויקטים שקורים.

סתיו שפיר: יש איזו שהיא תכנית גג?

<איתי הרשקוביץ: היוזמה המשותפת זאת תכנית הגג, שמטרתה לדבר בסופו של דבר בפה אחד ובחשיבה אחת יחד עם העם היהודי.

סתיו שפיר: זה לא קשור לעם היהודי.

סתיו שפיר: האם אתם מדברים בפה אחד?

<איתי הרשקוביץ: ביוזמה הזאת יש ועדת מנכ"לים.

<איתי הרשקוביץ: בוועדת המנכ"לים יושבים מנכ"ל משרד החוץ, מנכ"ל משרד החינוך, כל המשרדים הרלוונטיים.

<איתי הרשקוביץ: הוועדה הזאת אמורה להיות מתואמת בכל הפעולות שהממשלה מבצעת סביב העם היהודי.

משה גפני: חשבתם גם על תלמידי חו"ל?

<איתי הרשקוביץ: יש חשיבה.

משה גפני: מה ההחלטה של החשיבה?

<איתי הרשקוביץ: אין עוד החלטה.

אלעזר שטרן: למה אנחנו מעבירים את הכסף לפני שנסגר מה עושים בתכנית הזאת?

אלעזר שטרן: מה המשרדים האחרים מביאים לשולחן הזה?

אלעזר שטרן: למה אני שואל?

אלעזר שטרן: אנחנו העברנו ואנחנו מעבירים כל הזמן פעילות בחוץ דרך כמה משרדים, כמו משרד ראש הממשלה.

ניסן סלומינסקי: זה גם משרד ראש הממשלה.

משולם נהרי: העבירו את זה לתפוצות.

אלעזר שטרן: אמרתי שדרך משרד ראש הממשלה, דרך משרד התפוצות, דרך משרד החינוך, דרך הסוכנות היהודית אנחנו מעבירים את הסכומים.

משולם נהרי: זה היינו אך.

משולם נהרי: זה פעם היה דרך משרד ראש הממשלה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו הוא מרכז את זה.

משולם נהרי: אני הייתי מעביר.

אלעזר שטרן: החינוך מעביר את כסף לשם?

משולם נהרי: זה היה במשרד ראש הממשלה.

משולם נהרי: עכשיו זה במשרד התפוצות.

אלעזר שטרן: אנחנו העברנו כאן כסף לחינוך כדי לעשות שם פעילות.

משולם נהרי: זה משהו אחר.

משולם נהרי: אתה מדבר על חפציבה.

משולם נהרי: חפציבה זה השליחים, חינוך יהודי בגולה.

משולם נהרי: זה דרך משרד החינוך.

משולם נהרי: פה מדובר על תכנית בקמפוסים שנפרסת על פני כל השנה, 4 פעמים בשבוע.

משולם נהרי: זה דרך התפוצות.

אלעזר שטרן: כל הפעילות בקמפוסים זה זה?

אלעזר שטרן: אין כספים אחרים שאנחנו מעבירים לפעילות בקמפוסים?

<איתי הרשקוביץ: הסכום הראשוני שמוקצב ליוזמה הזאת הוא 7 מיליון.

<איתי הרשקוביץ: זה מתוקף החלטת הממשלה .

<איתי הרשקוביץ: זה לטובת הקמת הגוף, תכנון הפעולות וביצוע הפיילוטים.

<איתי הרשקוביץ: אם מדברים על היוזמה, ההקמה שלה בשנה הראשונה זה 7 מיליון ש"ח.

<איתי הרשקוביץ: כל הפעולות שממשלת ישראל תעשה בקמפוסים יתבצעו אך ורק דרך היוזמה הזאת.

<איתי הרשקוביץ: חפציבה זאת לא פעילות שקורית בקמפוסים.

<איתי הרשקוביץ: אנחנו מסונכרנים עם כל המשרדים לגבי כל הפעולות שקורות.

אלעזר שטרן: הפעולה הזאת היא לא רק על הקמפוסים.

<איתי הרשקוביץ: ממש לא.

<איתי הרשקוביץ: היא תהיה בקמפוסים, היא תהיה ב-summer camps.

אלעזר שטרן: .

אלעזר שטרן: יכול להיות שכשאתה אוסף אימהות יש קשר לסוכנות, יש קשר למשרד הקליטה.

אלעזר שטרן: הוא לא מחובר לזה?

אלעזר שטרן: איך אתה אוסף אותן?

<איתי הרשקוביץ: בוודאי שהוא מחובר לזה, כי אני מסונכרן איתו בכל מה שקורה.

<איתי הרשקוביץ: מנכ"ל המשרד נמצא בוועדת המנכ"לים.

<איתי הרשקוביץ: אני מתואם עם כל הפרויקטים שמתבצעים בכל המשרדים.

<איתי הרשקוביץ: אני יודע להגיד מה פרויקט חינוכי שלא שייך לטובת היוזמה הזאת ונכנס או לא נכנס לפי קריטריונים מסוימים.

אלעזר שטרן: כל הפעילויות שמתבצעות בתפוצות מגיעות לשולחן אחד?

<איתי הרשקוביץ: זאת המטרה.

משה גפני: האם יש בתכניות האלו גם את העניין של לעודד תלמידי חו"ל?

ניסן סלומינסקי: הוא ענה לך שלא.

ניסן סלומינסקי: זה נושא כאוב שלא קשור לפה.

<איתי הרשקוביץ: אותה שאלה שאלת גם בשנה שעברה.

משה גפני: הולכים ומשקיעים פה כסף חדש.

משה גפני: המגמה היא לעודד את הקמפוסים ולהביא נשים לארץ.

משה גפני: יש את הפרויקט של תלמידי חו"ל.

משה גפני: מגיעים מכל העולם תלמידים ללמוד כאן.

משה גפני: הפסיקו את התקצוב הזה עכשיו.

משה גפני: למה מעבירים כסף לכל מיני פרויקטים אחרים ומפסיקים את התקצוב הזה?

<איתי הרשקוביץ: זה לא נמצא בתוך - -

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פניות מס' 280-282?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

משה גפני: אני מבקש רוויזיה.