ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 271, 2014-11-03 09:00

עמרם מצנע: שלום לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

עמרם מצנע: ועדת החינוך, התרבות והספורט רואה כחובה שלה לקיים את הבטחותיה ולמלא את מה שכתוב בסיכומים ולעקוב אחרי ההחלטות שאנחנו מקבלים.

עמרם מצנע: הדיון הבוקר הוא בעקבות הסיור שעשינו בצפון בינואר, בתחילת השנה.

עמרם מצנע: ביקור שעשינו בכלל מוסדות החינוך בצפון.

עמרם מצנע: התמקדנו גם במוסדות התרבות הערביים.

עמרם מצנע: במסגרת הזאת סיכמנו לקיים דיון המשך ולשמוע ממשרד התרבות כיצד הוא מתייחס לעדיפות, למימון, תקצוב, גיבוי ותמיכה במוסדות תרבות ערביים.

עמרם מצנע: במקרה הזה בצפון ואני מניח שיש כאלה גם במרכז ובדרום.

עמרם מצנע: אינני יודע מהי הסיבה שיש כאן מיעוט משתתפים.

עמרם מצנע: האם היא קשורה בסדר העדיפות שגופים שונים נותנים לנושא הזה, האם זה קשור בגשם ובסופות הצפון הבוקר, האם זה קשור בכך שאנשים כבר לא מאמינים שיכול להיות שינוי לטובה בתחום הזה של מימון.

עמרם מצנע: זה חבל, אבל אני מקווה שיצטרפו אלינו עוד אנשים.

עמרם מצנע: משרד התרבות בבקשה.

<כלנית שמיר: אני מנהלת תחום תמיכה במשרד.

<כלנית שמיר: באופן עקרוני תרבות ערבית נתמכת בכמה אופנים.

<כלנית שמיר: ראשית, יש את כל תקנות התמיכה שפתוחות לכולם, לכל המגזרים ליהודים וערבים וכדומה.

<כלנית שמיר: גם במבחני התמיכה הרגילים יש מרכיבים מסוימים שבהם אפשר לקבל ניקוד נוסף כמו ייחוד לשוני.

<כלנית שמיר: למשל תיאטרון "אל-מידאן" – תיאטרון שנתמך במסגרת תיאטרונים רפרטואריים הוא מקבל תמיכה - - -

עמרם מצנע: תיאטרון "אל מידאן" בחיפה.

<כלנית שמיר: כן.

<כלנית שמיר: הוא מקבל ניקוד נוסף על ייחוד לשוני.

<כלנית שמיר: כך גם בתזמורות יש ייחוד מוזיקאלי שתזמורת ערבית יכולה לקבל תמיכה לאלה שעומדים בתנאי הסף של המוסדות המקצועיים.

<כלנית שמיר: בנוסף, יש תקנה ייעודית למוסדות תרבות במגזר הערבי, זו תקנה ייחודית למגזר הערבי לחוד ולמגזר הדרוזי לחוד.

<כלנית שמיר: זו תקנה שבאמת מיועדת להם, למוסדות סמי-מקצועיים שלא הגיעו לרף למעבר לתמיכה בתמיכות רגילות.

<כלנית שמיר: השנה המשרד הגדיל את התמיכה - - -

עמרם מצנע: שברי את אוזננו על היקפי התמיכות.

עמרם מצנע: מה סך כל התמיכה ואיך היא מתפלגת?

<כלנית שמיר: בתקנה הייחודית הזאת של תרבות הערבית מדובר על כ- 12 מיליון שקלים כולל מיליון שקלים שהתווספו השנה לתקנה ונכנסו לבסיס והם יישארו.

<כלנית שמיר: זו התקנה של העדפה המיוחדת למוסדות הערביים.

<כלנית שמיר: יש לנו תקנה מקבילה של תרבות חובבים במגזר הרגיל - - -

באסל גטאס: זה לא כולל תיאטרון?

<כלנית שמיר: זה לא כולל את "אל-מידאן".

<כלנית שמיר: זו תקנה - - -

עמרם מצנע: זה במסגרת התקנה של התיאטרון.

<כלנית שמיר: תיאטרון רפרטוארי.

עמרם מצנע: אבל יש גם שילוב של תקנות.

עמרם מצנע: למשל תזמורת בית תרחישא, כתבנו את זה כאן.

עמרם מצנע: גם תקנה של התרבות הערבית וגם תקנה של פריפריה.

עמרם מצנע: האם התקנות האלה מתחברות?

<כלנית שמיר: לא.

<כלנית שמיר: תקנת תרבות בפריפריה היא תקנה שמבחני הרישום מטרתם לעודד מוסדות תרבות מקצועית.

<כלנית שמיר: כלומר שעלו לרף המקצועי, לאלה שמקבלת את תקנת התמיכה כמו תיאטרון, מוסיקה וכדומה.

<כלנית שמיר: התקנה אמורה לתת למוסדות המקצועיים האלה תוספת תמיכה.

<כלנית שמיר: זה לא קיים לא בתקנת תרבות בקהילה במגזר היהודי, לא בערבי, לא בדרוזי.

<כלנית שמיר: זה נמצא רק במוסדות המקצועיים.

עמרם מצנע: את מה אתם מגדירים מקצועי?

עמרם מצנע: למשל התזמורת בית תרחישא היא - - -

<כלנית שמיר: לא.

<כלנית שמיר: היא לא.

<כלנית שמיר: היא תגיש בקשה להיות - - -

<אלברט אינדראוס: היא גם לא יכולה להגיש לפריפריה.

<כלנית שמיר: היא לא פריפריה.

<כלנית שמיר: להיות מוסד מקצועי.

<אלברט אינדראוס: השאלה שתעלה, למה היא לא יכולה להגיש לתקנה הכללית?

<כלנית שמיר: אין בעיה, היא יכולה להגיש.

<אלברט אינדראוס: השאלה ברשותך אדוני היושב ראש, אם מותר לי להתערב כי אלו דברים חופפים וצריך להעביר דברים על דיוקם.

<אלברט אינדראוס: השאלה שנשאלת כלנית, מתוך כ-160 גופים של עמותות במגזר הערבי, כמה מהם נמצאים בתקנה הכללית שיכולים להגיש?

<אלברט אינדראוס: בכל פעם אנחנו חוזרים ואומרים "אל מידאן" ו"אל מידאן".

<אלברט אינדראוס: יש משהו שמונע לא בגלל שהעמותות התרבות הערביות החליטו לגשת רק לתקנה 73.

<אלברט אינדראוס: יש להם שאיפה להגיש לתקנה המקצועית, אבל יש שם משהו שחוסם ולא מאפשר להם להגיש לשם אדוני היושב ראש.

עמרם מצנע: מה חוסם?

<אלברט אינדראוס: נתחיל מזה שהרף או המקום בו בודקים את העמותות הוא רף גבוה - - -

עמרם מצנע: מקצועי?

<אלברט אינדראוס: בוודאי.

<אלברט אינדראוס: אני יושב ראש פורום עמותות תרבות ערביות.

<אלברט אינדראוס: זה לא אומר שאין לנו עמותות מקצועית, יש.

<אלברט אינדראוס: אם נחזור היסטורית, בכלל משרד התרבות או תקנה 73.

<אלברט אינדראוס: התקנה בכלל קיימת משנת 1988 לכלל המגזר הערבי.

<אלברט אינדראוס: זאת אומרת ש-40 שנה מאז קום המדינה בכלל כל המגזר הערבי היה מופקר.

<אלברט אינדראוס: להדביק פערים זה דבר שכנראה קשה מאוד ולכן אנחנו רואים מעט גופים שיכולים לגשת ולא בגלל שהגופים לא רוצים.

עמרם מצנע: אתה צריך להסביר את עצמך.

עמרם מצנע: אתה אומר, הרף המקצועי הוא גובה מדי?

<אלברט אינדראוס: נכון.

<אלברט אינדראוס: הרף המקצועי גבוה מאוד.

<אלברט אינדראוס: מספר הצופים למגזר הערבי - - -

עמרם מצנע: אבל אם אין לך כרטיס כניסה אתה בכלל לא מתחרה על הכסף.

<אלברט אינדראוס: אני גם מתחיל להתחרות על מספר צופים.

<אלברט אינדראוס: אם ניקח יחסית שמספר האוכלוסייה הערבית היא 20%, שם 80%.

<אלברט אינדראוס: מספר הצופים בכלל המגזר הערבי, צריך תכנית מיוחדת להפוך אותו לצרכן תרבות.

<אלברט אינדראוס: - - -

עמרם מצנע: אני שאלתי שאלה, יש את אותה תקנה 12 כולל 1 מיליון לשנת 2014.

עמרם מצנע: אני מבין שבשנת 2015 זה צריך לעלות, קיבלתם עוד כסף?

<כלנית שמיר: זה עוד לא ברור.

<כלנית שמיר: עדיין לא חילקו.

עמרם מצנע: לא חולק השלל.

עמרם מצנע: אבל אותם 11-12 מיליון שקל שהם לתרבות הערבית.

עמרם מצנע: כלומר, התחרות על הכסף הזה הוא לגבי מוסדות ערביים.

עמרם מצנע: אני שאלתי ואת ענית לי, יש גם תקנה לפריפריה שהיא בעצם למוסדות מתוקצבים שמקבלים עוד תוספת בגלל שהם בפריפריה.

<כלנית שמיר: מקצועיים.

עמרם מצנע: למה זה לא קשור?

<אלברט אינדראוס: עמותות תרבות ערביות לא יכולות לגשת לפריפריה.

<כלנית שמיר: בעצם זה מבחן לחיזוק מוסדות תרבות בפריפריה.

<כלנית שמיר: זאת הייתה המטרה שלו.

<כלנית שמיר: רוב מוסדות התרבות במגזר הערבי נמצאים בפריפריה.

<כלנית שמיר: כלומר, כשמהשרד רוצה לקדם מוסדות תרבות ערביים בפריפריה הוא יכול להוסיף את זה לתקנה הייעודית של מוסדות תרבות ערביים.

<כלנית שמיר: אין כאן בעיה.

<כלנית שמיר: שוב, עניתי - - -

עמרם מצנע: כמה יש בתקנה לפריפריה?

<כלנית שמיר: 5 מיליון.

<אלברט אינדראוס: כמה גופים ערביים מקבלים מתקנת פריפריה?

עמרם מצנע: לא, היא אומרת לך שהם יכולים - - -

<אלברט אינדראוס: כי לא יכולים בכלל בתנאי הסף.

באסל גטאס: זה לא המדד.

באסל גטאס: אם התקנות אומרות שנעשה משהו מיוחד לעמותות או למוסדות הערביים, התקנה הזאת של 12 מיליון.

באסל גטאס: תקנה 73.

באסל גטאס: שם העניין הוא כמה כסף יש וכמה הם הצרכים ואם זה מספיק.

באסל גטאס: הדוח של מחלקת מחקר ומידע של הכנסת האחרון לגבי זה אומר שזה פחות מ-3%.

באסל גטאס: בסך הכול התרבות הערבית מקבלת פחות מ-3% מתקציבי התרבות של המשרד.

עמרם מצנע: כמה בסך הכול תקציב התמיכות שלכם למוסדות תרבות?

<כלנית שמיר: כ- 600 מיליון.

עיסאווי פריג': מתוך זה כמה כסף למגזר הערבי, 11 מיליון?

עמרם מצנע: 12 מיליון.

עמרם מצנע: זה 11 פלוס אחד, לא 12 פלוס 1?

<כלנית שמיר: זה 11.7 מיליון ליתר דיוק.

עיסאווי פריג': כשאת אומרת את זה, את שלמה עם זה?

באסל גטאס: זה הביצוע או התקנה?

<כלנית שמיר: לרוב אנחנו מגיעים בביצוע התקנה ל- 100%, אצלנו לא מחזירים כסף.

עמרם מצנע: זה באמת צורם.

<כלנית שמיר: זה באמת רק למוסדות שלא עונים לתנאי הסף.

<קריאה: זה 13.2%.

עמרם מצנע: מוסד תרבות ערבי שעומד בתנאי הסף הוא נכנס לתקנה הכללית?

<כלנית שמיר: כן.

עמרם מצנע: כמה בתוך התקנה הכללית יש כסף למוסדות ערביים בפועל.

<כלנית שמיר: אני אנסה לבדוק.

<כלנית שמיר: יש את "בית הגפן", יש תיאטרון, יש תזמורת בנצרת - - -

<קריאה: בכסף כמה זה?

<כלנית שמיר: אני שוב אומרת שמבחני התמיכה שלנו הם לא מגזריים, הם פתוחים לכולם.

עמרם מצנע: הרי ברור לכולם, שיש בכל זאת עניין לקדם את צריכת התרבות הערבית מאחר והיא לשונית היא מכוונת לקבוצה מסוימת בתוך האוכלוסייה דוברי הערבית.

עמרם מצנע: גם מן הידוע שצריך לבנות, לעודד, לפתח את צריכת התרבות במוסדות הערביים.

עמרם מצנע: אני מכיר את זה כי אני ליוויתי גם את "בית הגפן ,וגם את תיאטרון "אל מידאן" שעיריית חיפה תומכת בו באופן משמעותי.

עמרם מצנע: ראינו שהבעיה העיקרית היא צריכת התרבות.

עמרם מצנע: זאת אומרת, הקהל דובר ערבית הולך פחות לאירועי תרבות קלאסיים, אני לא מדבר על אירועי בילוי ובידור.

עמרם מצנע: לכן כל הרעיון הוא לעודד ולפתח ולאפשר צמיחה.

עמרם מצנע: אולי ברבות הימים תשתנה המציאות.

עמרם מצנע: המספרים הם מספרים קטנים.

עיסאווי פריג': ברשותך אני אומר, אני מסתובב רבות בישובים רבים.

עיסאווי פריג': אני אקח לדוגמה את כפר קאסם הישוב שאני גר בו, אירוע תרבות שקורה בכפר קאסם חייב להיות דרך עמותה מקומית שהיא שמביאה אמן או איזו הצגה או אירוע.

עיסאווי פריג': לראות את התרבות שאנחנו ומשרד החינוך מציינים שקיים בכלל במגזר הערבי, זה לעג לרש.

עיסאווי פריג': צריך להודות ולהודיע את זה בצורה הכי מפורשת.

עיסאווי פריג': משרד התרבות אינו קיים בחברה הערבית.

עיסאווי פריג': אינו קיים, אינו קיים ומכמה סיבות אני אומר את זה.

עיסאווי פריג': אני בקשר עם משרד התרבות ועוקב אחרי הנתונים.

עיסאווי פריג': כל ה- 12 מיליון של תקנה ערבית שראיתי במשרד התרבות, כמה מתוכם הם לצורך פיתוח ועידוד כפי שהצגת?

עיסאווי פריג': – כמעט ואין.

עיסאווי פריג': המוסדות שמקבלים את הכסף יודעים מראש שלנו יש היצע מצומצם בתחום.

עיסאווי פריג': הדברים לא מתקדמים.

עיסאווי פריג': אני ראיתי את השרה וחבל שהיא - - -

<קריאה: לא הבנת, יש לנו ביקוש, אנחנו המבקשים.

עיסאווי פריג': וגם אנחנו לא מציעים.

עיסאווי פריג': בוא נקרא לילד בשמו.

עיסאווי פריג': ברשותך אדוני היושב ראש, אני רוצה שכאן נצא בקריאה לשרה כי באירועים האחרונים שהיו למשל בסחנין, אני שמעתי את השרה אומרת 'נדלק פרוז'קטור אדום'.

עיסאווי פריג': זו סוגיה שלא נתייחס אליה.

עיסאווי פריג': אני שואל, האם לא נדלק פרוז'קטור אדום למצב התרבות ולתפקיד משרד התרבות במגזר הערבי?

עיסאווי פריג': אני רוצה שנצא בקריאה אדוני כי פשוט אנחנו לא קיימים שם, לא קיימים שם.

עיסאווי פריג': כשאתה מסתכל על נתונים שמתוך 600 מיליון 12 מיליון שהם קשיחים, לא גמישים ואין בהם שום עידוד לשום ממסד תרבות ולשום פעילות תרבותית במגזר.

עיסאווי פריג': אני לא בא בדרישות כי אני מודע לאמצעים הדלים שעומדים לרשותה.

עיסאווי פריג': זה בגדול.

עיסאווי פריג': מה יש להגיד.

באסל גטאס: אני מבקש להוסיף.

באסל גטאס: ראשית, למדנו גם לגבי המקרה של המגזר הערבי, האוכלוסייה הערבית וגם בכל העולם כמציעים להם משהו הם צורכים.

באסל גטאס: הבעיה לדעתי היא לא בביקוש הצרכנים, כלומר, אם בכפר מסוים או בישוב מסוים יש תיאטרון האנשים באים.

באסל גטאס: אני זוכר את עצמי כצעיר או ילד כשהיה בא "אל חכוואתי" תיאטרון מירושלים לישוב רמה היו בונים בחצר של הכנסייה את הכול.

באסל גטאס: במשך שלושה-ארבעה ימים האנשים בונים את התיאטרון ואת כל הבמה ובמשך שלושה-ארבעה לילות כל הכפר היה בא לראות - - -

עמרם מצנע: בכרטיסים?

באסל גטאס: כן, בכרטיסים.

באסל גטאס: היו מרווחים כסף מזה, הם לא עשו את זה לשם שמיים.

באסל גטאס: אני אביא דוגמה שרק במוצאי שבת בחיפה אגודת התרבות הערבית עשתה פתיחה של "מנאם", זה שלוחה של הפסטיבל הבינלאומי של קלנדיה של אומנות הקלאסית בהשתתפות 32 אמנים.

באסל גטאס: רובם המכריע היו אצלנו.

באסל גטאס: זה נעשה במה שהיה פעם בית קולנוע חן אותו רכשה לאחרונה האגודה.

באסל גטאס: זה בניין עזוב וכמעט הרוס, שיפצו, ניקו ושם היו יותר מ- 1,000 שהגיעו לטקס הפתיחה.

באסל גטאס: היה מדהים, לא היה מקום לעמוד.

באסל גטאס: כשמציעים לאנשים משהו ברמה ומשהו טוב הם באים.

באסל גטאס: אני חושב שאנחנו צריכים לדבר לא רק על התקציב השוטף שאותו שצריך להכפיל ולשלש ולדעתי ואת זה השרה יכולה לעשות.

באסל גטאס: מה זה לשלש 12 מיליון או להכפיל ל-20 מיליון שקל?

באסל גטאס: באמת, עוד 10-20 מיליון שקל.

באסל גטאס: אנחנו נפעל בתקציב הנוכחי במסגרת וועדת הכספים שזה יעשה.

באסל גטאס: אני ועיסאווי ומי שיהיה שם נדאג שזה יגדל.

באסל גטאס: אבל מה עם המוסדות עצמם?

באסל גטאס: האם יתכן שבכול הישובים אין אפילו תיאטרון אחד?

באסל גטאס: אין בית קולנוע?

באסל גטאס: אין מקום להציג?

באסל גטאס: אין אודיטוריום אחד?

באסל גטאס: אני יודע שמישהו יגיד שאצל היהודים בונים פילנתרופיים שמגייסים כסף ובונים ואז המשרד משתתף בהפעלה.

באסל גטאס: אתם יודעים מה, תפקיד המדינה לבנות.

באסל גטאס: אני חושב שגם בישובים בפריפריה בנו.

באסל גטאס: לא הכול הם פילנתרופיים יהודים שבאים מחו"ל.

באסל גטאס: אני חושב שצריך ואנחנו קוראים כאן כוועדת חינוך לקרוא למשרד התרבות לתקצב בנייה מידית, תכנית ארוכת טווח עם שלבים לבניית מוסדות תרבות בישובים הערביים.

באסל גטאס: נצרת, נצרת אין בה אודיטוריום.

באסל גטאס: ריבנו של עולם, בכל פעם שצריכים הולכים לבית ספר מר יוסף שיש להם אולם אודיטוריום - - -

<קריאה: או לאשכול פיס.

באסל גטאס: מי זה אשכול פיס?

באסל גטאס: עשיתי שלוש ועידות כלכלה, הועידה האחרונה - - -

עמרם מצנע: אבל יכול להיות שזה בגלל סדרי עדיפויות של ראשי הרשויות המקומיות.

שמעון אוחיון: נכון מאוד.

שמעון אוחיון: מה עם ראשי הרשויות המקומיות?

באסל גטאס: אני זוכר שרמי ג'ארסי מדבר על בניית אודיטוריום.

באסל גטאס: שלא נחשוד שרמי ג'רסי שהוא היה ראש עיר שידע לעשות סדרי עדיפויות ובמיוחד בתחום הזה.

באסל גטאס: לו כל הזמן הבטיחו לו 50 ו-60 מיליון.

באסל גטאס: אני שמעתי אותו כמה פעמים מדבר על זה.

באסל גטאס: אני לא אומר שאנחנו צריכים להרפות מהדרישות שלנו ולחכות עד שהשרה תואיל בטובה לעשות את זה.

באסל גטאס: זה גם עניין מרכזי שהמדינה צריכה לבנות.

באסל גטאס: אפשר להקים מגרשי כדורגל, גם בתי ספר ואני זוכר כשהיה מחסור בחדרים וכשהמדינה החליטה היא הדביקה או לפחות סגרה חלק גדול מהפער.

באסל גטאס: בנו.

באסל גטאס: גם כאן לשים תקציב של 50-60 מיליון שקל לבניית מוסדות חוץ מהתקציב הזה.

דב חנין: אדוני היושב, קודם כל אני מאוד מברך על הדיון הזה.

דב חנין: אני רוצה לומר כמה דברים ברמה הכללית ולא להיכנס כרגע לפרטים.

דב חנין: הדיון הזה מאוד מאוד חיוני כי אנחנו נמצאים כאן בפער קיצוני בין הכוחות, בין האפשרויות והצורך שיש בציבור הערבי בנושאים שקושרים לתרבות ואמנות, לבין מה שבעצם המערכת הציבורית מספקת בישראל.

דב חנין: אני רוצה להתחיל מכך שבכל מקום שאני מסתובב, גם אני מסתובב לא מעט בישובים ערביים, אני מגלה אנשים מדהימים עם יכולת של יצירה, עם יכולת של יצירה בתחום של שירה, בתחום של אומנות פלסטית, בתחום של קולנוע, בתחום של תיאטרון.

דב חנין: היכולות הן עצומות.

דב חנין: אני גם לא רואה בעיה של ביקוש.

דב חנין: אני חושב שבכל מקום שמייצרים את ההזדמנות אנשים ישמחו להגיע לאירועים תרבותיים.

דב חנין: אגב, כשמדברים איתי על ביקוש זה ממש מעלה לי תמיהה מאוד גדולה.

דב חנין: הרי אחד הוויכוחים שלנו עם הממשלה זה שהממשלה מנהלת תפיסה כלכלית של צד ההיצע.

דב חנין: הם לא מסתכלים על ביקושים, הם מסתכלים שכל הבעיות של הכלכלה תיפתרנה אם אנחנו נפתור את הצד של ההיצע.

דב חנין: זה עד שמגיעים לבעיית מוסדות התרבות של המגזר הערבי, אז פתאום כלכלת צד ההיצע נעלמת ואנחנו מתחילים לשאול את השאלה שלא שואלים בשום מקום אחר, מהו הביקוש.

דב חנין: אני רוצה לומר ברמה העובדתית, יש ביקושים ובכל מקום שהמערכת יודעת לספק אותם, יש ביקושים שהם אפילו מפתיעים.

דב חנין: המצוקה היא בלתי אפשרית כי המערכת הזאת חנוקה לגמרי מבחינה כלכלית.

דב חנין: חנוקה לגמרי מבחינה כלכלית.

עמרם מצנע: צריך להבין, תקציבית התמיכות לא באות לממן את כל הפעילות, אין תמיכה.

עמרם מצנע: כלומר, המוסד צריך שיהיו לו מקורות הכנסה עצמאיים מסוימים ועל זה יש לו את התמיכה.

דב חנין: מאה אחוז.

דב חנין: אבל כאן בדיוק הכשל.

דב חנין: אני בחודש האחרון ראיתי שלושה סרטים ישראלים מדהימים, מופלאים.

דב חנין: למה יש פריחה כזאת בענף הקולנוע הישראלי?

דב חנין: האם ניתן לנתק את זה מחוק הקולנוע והכספים הציבוריים העצומים שמדינת ישראל משקיע בקולנוע?

דב חנין: תראו, זה כסף שהוא אולי גדול לקולנוע, אבל יחסית קטן מאוד למה שמדינה ישראל עושה במיליון דברים אחרים.

דב חנין: הדבר הזה עושה שינוי אדיר.

דב חנין: גם פה, הרבה סרטים לא הצליחו מבחינה כלכלית, בוודאי, סרט הוא הרבה יותר יקר מהרבה דברים אומנותיים.

דב חנין: הרבה סרטים לא הצליחו עד שעלו סרטים שכן מצליחים.

דב חנין: צריכה להיות כאן החלטה שנושא תרבות בציבור הערבי הוא נושא בסדר עדיפות גבוה.

דב חנין: אם הוא בסדר עדיפות גבוה משקיעים בו כסף ונותנים כסף.

דב חנין: הרי מאיפה בא הרעיון שהמדינה תשקיע במקום שהצד השני משקיע?

דב חנין: זה בא לא מתפיסה כלכלית, זה בא מתפיסה של רוצים לראות שהכסף של המדינה הולך למשהו שיש מאחוריו אנרגיה.

דב חנין: אני אומר שבנושא הזה ברור לגמרי שיש אנרגיה.

דב חנין: לפני שלושה חודשים או ארבעה חודשים חבר הכנסת ברכה שנמצא אתנו וחבריי לסייעה ישבנו עם נציגי מוסדות ערביים.

דב חנין: אני אומר לך זו רשימה ארוכה של בעיות בלתי אפשריות.

דב חנין: אנשים רוצים לייצר תרבות, אבל אין להם את המינימום לייצר את התרבות הזאת.

דב חנין: בכל מקום שאני מגיע ורואה מוסדות תרבות ערביים, הייתי לפני חודש וחצי או חודשיים בגלריה לאומנות באום אל פאחם.

דב חנין: הייתה שם תערוכה מדהימה על עץ הזית, המקום היה מלא לחלוטין, יהודים, ערבים הגיעו מכל מקום.

דב חנין: זו הייתה אחת התערוכות המרשימות שיצא לי לראות בשנה האחרונה.

דב חנין: אז יש המון אפשרויות ויש המון כוחות, אבל תנו את המינימום כדי שהדבר יוכל לעבוד.

דב חנין: אני אומר, כרגע אנחנו צריכים לעשות הסתכלות על הבעיה בשתי זוויות.

דב חנין: בזווית המקרו צריכה להתקבל החלטה שאומרת שהנושא הזה הוא בסדר עדיפות.

דב חנין: אנחנו דורשים ממשרד התרבות לייצר תכנית עבודה רב שנתית עם יעדים ולהגיע לוועדה כדי לדווח איפה אנחנו מתקדמים בתכנית העבודה הרב-שנתית הזאת, כאשר המטרה לייצר בכל יישוב ערבי, מסדר גודל מסוים, מרכז תרבותי פעיל וקים.

דב חנין: זה פשוט לא יאמן.

דב חנין: אני מציע לך אדוני היושב ראש, אולי לבקש מטעם הוועדה מחקר של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת ואתה תראה את הנתונים.

דב חנין: כפר קאסם, יש לכם מרכז אומנות או תרבות של היישוב?

עיסאווי פריג': ישוב של 24 אלף תושבים.

דב חנין: ברמלה יש לכם, בשפרעם יש מרכז תרבות ואומנות?

שמעון אוחיון: אולי שיחליפו את ראשי הערים?

דב חנין: לא.

דב חנין: זה לא קשור.

דב חנין: שמעון, לא, לא.

דב חנין: השאלה שלך בדיוק מצביעה על העניין.

דב חנין: אם הבעיה הייתה ראשי ערים היינו רואים הבדלים.

דב חנין: היינו אומרים, הנה יש עשרה ישובים ערביים בהם שר התרבות והאומנות הוא מצוין ושלושים ערים לא מוצלחים.

דב חנין: אבל אתה רואה, הוזכר כאן רמי ג'רסי, אחד מראשי הערים הכי מוצלחים שהיו במדינת ישראל בכל התחומים בציבור הערבי ובציבור היהודי.

דב חנין: באמת אדם שנושא התרבות היה במרכז מעייניו.

דב חנין: אתה רואה באופן רוחבי שהנושא של קידום התרבות באוכלוסייה הערבית לא מתקדם גם אם זה ראש עירייה כזה וגם אם זה ראש עירייה אחר וכדומה.

דב חנין: ברמת המקרו אני אומר שאנחנו צריכים לדרוש ממשרד התרבות תכנית עבודה רב-שנתית ולראות איך הדברים מתקדמים מהמקום שאנחנו נמצאים.

דב חנין: ברמת המיקרו צריך לבדוק את החסמים הקיימים.

דב חנין: אני מתרשם שהתקנה הקיימת איך שהוא לא מתאימה.

דב חנין: אם זה לא עובד סימן שזה לא עובד, אם זה לא עובד אז צריך משהו אחר כדי לשנות.

דב חנין: אני מדבר על רמת המיקרו לבדוק מה בדיוק קורה.

דב חנין: אם לא רוצים לתמוך במוסדות תרבות בציבור הערבי, אז תבוא מדינת ישראל ותגיד לא רוצים לתמוך בזה.

דב חנין: אבל אם כן רוצים לתמוך אז צריך לבדוק את המנגנונים של התקנה לראות למה בסוף - - -

עמרם מצנע: אבל בסופו הכסף יוצא, לא שהוא לא יוצא.

דב חנין: אז אולי הוא לא מספיק.

דב חנין: לבדוק.

<זיאד מג'אדלה: אני יושב ראש המחלקה לתכנון ותיאום במרכז הסתדרות המורים.

<זיאד מג'אדלה: בוקר טוב לכולם.

<זיאד מג'אדלה: קודם כל אני מאוד מברך על עצם קיומה של הישיבה הזאת והדיון של תקצוב מוסדות תרבות במגזר הערבי.

<זיאד מג'אדלה: אני מבקש להתחיל במשפט שאמרה החברה כאן, כלנית ממשרד התרבות, על תקציב התמיכות בסך של 600 מיליון ושהמגזר הערבי זוכה רק - - -

<כלנית שמיר: סליחה, דיברתי רק על התקנה למוסדות תרבות ערביים.

<כלנית שמיר: בדקתי ואנחנו הגשנו מסמך למחלקת מחקר ומידע של הכנסת שמדבר על 30 מיליון מתוך ה- 600 רק לתרבות, אבל כולל פרסים, כולל ספריות ציבוריות, כולל פסטיבלים.

<זיאד מג'אדלה: מה שכלול ב-600, אבל זה 3.2%.

<זיאד מג'אדלה: זאת אומרת שכמעט אין תמיכה ואין תקציב.

<זיאד מג'אדלה: זה לעג לרש.

<זיאד מג'אדלה: צריך לבדוק את העניין טוב טוב לעומק.

<זיאד מג'אדלה: אני מציע לבדוק למה זה קורה.

<זיאד מג'אדלה: האם זה קורה כי אין צרכנים במגזר הערבי?

<זיאד מג'אדלה: האם זה קורה בגלל שאין להקות תיאטרון?

<זיאד מג'אדלה: האם זה קורה בגלל שאין לנו להקות?

<זיאד מג'אדלה: אני חושב שכל מה שאמרתי יש לנו במגזר הערבי.

<זיאד מג'אדלה: אני לפחות יכול להעיד שבחודשיים האחרונים הסתובבתי בכמה מקומות במגזר הערבי בין אם זה בנצרת, "בית הגפן" בחיפה ולהקת סמרה בחיפה.

<זיאד מג'אדלה: שמעתי מהם, הם ממש בוכים על כך שהם בקושי יכולים להתקיים והתקציב שהם מקבלים לא מכסה להם את השוטף שלהם.

<זיאד מג'אדלה: אני ממקום עבודתי, אם בא לאיזו פעולה תרבות לציבור המורים, אני מתבייש לומר אילו מחירים הם מקבלים עבור הצגה לציבור הערבי.

<זיאד מג'אדלה: זה ממש מחירים מאוד מאוד מאוד זעומים.

<זיאד מג'אדלה: הם עושים את רק בכדי להתקיים ובכדי לתרום ובכדי לתת משהו מהיכולות שלהם למגזר הערבי.

<זיאד מג'אדלה: הדבר הזה עורר אותי לדברים שאמר חבר הכנסת באסל גטאס וזה נכון.

<זיאד מג'אדלה: צרכנים יש, צריכה יש וגם שמעתי שהבעיה העיקרית היא צריכת תרבות.

<זיאד מג'אדלה: צרכני תרבות יש לנו.

<זיאד מג'אדלה: האם יכול להיות ואיך יכול להתקבל על הדעת שקיבוץ קטן כמו גן שמואל יש לו בניין תיאטרון של 850 מקומות ובעיר כמו באקה אל-גארביה עם 28 אלף תושבים אין לנו את זה.

<זיאד מג'אדלה: האנשים האלה כמה הם צרכני תרבות?

שמעון אוחיון: מי בנה את אולם התרבות בגן שמואל?

<כלנית שמיר: זה לא משרד החינוך וגם לא משרד התרבות.

שמעון אוחיון: אני מרגיש שאני יכול להזדהות, אבל זה כל הזמן חוזר - - -

עמרם מצנע: אני אתן לך לדבר.

<זיאד מג'אדלה: לכן אני אומר שאם אני אסתובב במגזר הערבי, אין לי באף ישוב ערבי לא היכל תרבות ולא בניין תיאטרון.

<זיאד מג'אדלה: יכול להיות שתגידו שהמגזר הערבי לא מציע אדמות.

<זיאד מג'אדלה: יש לנו ראשי רשויות שיכולות לעשות את זה ויש רשויות שמעוניינות בזה ויש רשויות שהגישו בקשות עשרות שנים ואין לנו את זה.

<זיאד מג'אדלה: אני אומר, הציבור שלנו צרכן מאוד טוב וצרכן רוצה.

<זיאד מג'אדלה: יש צרכנים.

<זיאד מג'אדלה: אם אני רוצה לבצע פעולה אני צריך גם את המקומות המתאימים שאני אוכל לקיים את פעולות התרבות במגזר הערבי.

<זיאד מג'אדלה: אני מקווה שמהוועדה, מפה, מהישיבה הזאת תצא קריאה למשרד התרבות ולשאר המוסדות ולשאר משרדי הממשלה להקמת מוסדות תרבות והיכלי תרבות במגזר הערבי.

<זיאד מג'אדלה: לפחות לקחת את הגליל ולהקים בו שני היכלי תרבות, אחד בישוב ממוצע ואחד ביישוב קטן.

<זיאד מג'אדלה: את אותו דבר במשולש ואת אותו דבר בנגב.

<זיאד מג'אדלה: לא יכול להיות שאין.

מוחמד ברכה: תודה אדוני היושב ראש.

מוחמד ברכה: אני חושב שהבעיה של התרבות בכלל במדינת ישראל והתרבות הערבית בפרט היא עניין סדר העדיפויות של שרת התרבות.

מוחמד ברכה: היו מצבים אחרים, למשל כשהיה השר מג'אדלה שר התרבות היה סדר עדיפות אחר.

מוחמד ברכה: היו כאלה שהאשימו אותו בהגזמה במתן תקציבים לתרבות הערבית.

מוחמד ברכה: אגב, אני חושב שזה לא נכון כי הדברים לא נמדדים במספרים מוחלטים אלא בחוסר.

מוחמד ברכה: מאז ששרת התרבות הנוכחית נכנסה לתפקידה היא עושה שמות לתרבות הערבית ומדירה את התרבות הערבית לחלוטין.

מוחמד ברכה: אדוני היושב ראש, צריך לראות את העניין גם במסגרת הכוללת.

מוחמד ברכה: האזרחים הערביים תרבותם היא תרבות ערבית, שפתם היא השפה הערבית והיצירה שלהם היא בדרך כלל בערבית, יצירת התיאטרון, הקולנוע, כתיבה, שירה וכדומה.

מוחמד ברכה: המרחב התרבותי חסום בגלל המצב הפוליטי והמרחב האזרחי חסום.

מוחמד ברכה: זה יוצר מצב של מצור, בית כלא תרבותי לאזרחים הערביים, זה מצב שלא מתקבל על הדעת.

מוחמד ברכה: ציבור שלם מנותק מהמרחב, מנותק מהעולם הערבי ומנותק מהמרחב התרבותי של המדינה שהוא אזרח בה.

מוחמד ברכה: זה דבר שלא יכול להימשך לדעתי.

מוחמד ברכה: תראו מה קורה כשאנשים מתחילים לפרוץ את הגבולות.

מוחמד ברכה: כעת יש את מה שקרוי בתחנת הלוויין BC תחרות 'הערב איידול' (כוכב נולד הערבי).

מוחמד ברכה: מתוך העשרה שהגיעו לגמר יש שניים שהם פלשתינאיים אזרחי מדינת ישראל, שניים מתוך תשעה אחרי שירד אחד.

מוחמד ברכה: שניים מכל תשעה מכל העולם הערבי.

מוחמד ברכה: הם זוכים והם מוכשרים ולא בגלל שהם יפים, אגב הם יפים, זה בגלל שהם מוכשרים.

מוחמד ברכה: איפה הכישרון הזה היה יכול להמריא בתוך ישראל?

מוחמד ברכה: אני מדבר על האיתם חליילי ומנאל מוסא, שני כישרונות אדירים, אדירים, הם שרים.

מוחמד ברכה: הם הגיעו בתחרות של כל העולם הערבי לציבור של מיליון ורבע.

מוחמד ברכה: יש שני נציגים מתוך תשעה בגמר, זה דבר חסר תקדים בממדי האוכלוסייה הזאת.

מוחמד ברכה: תסתכלו בבקשה על הבמאי המוכשר מאוד האני אבו אסעד, במאי קולנוע שהסרט הקודם 'גן עדן עכשיו' זכה בדקל הזהב באוסקר בארה"ב.

מוחמד ברכה: הסרט החדש שלו זכה בפרס חבר השופטים בקאן והגיע לחמישיה שהתחרתה על הסרט הזר הטוב ביותר של האוסקר בזמן שסרטים ישראלים אחרים נופו ויצאו.

מוחמד ברכה: הציבור בישראל אפילו לא שומע, לא יודע על זה, אין לו שום נגיע ואין סוג של מימוש לעניין הזה.

מוחמד ברכה: יש פה ניסיון, לדעתי מודע, של שרת הציבור מכוח הנסיבות הפוליטיות לנתק את העולם הערבי מהיכולות התרבותיות וכדומה.

מוחמד ברכה: למשל, תיאטרון אומנם יכול לייצא הצגה לחוץ לארץ, אבל תיאטרון בדרך כלל הוא במקום אחד והוא נע לסביבה הקרובה.

מוחמד ברכה: למשל כשיש אפשרות לשיר בביירות אתם רואים את התוצאות.

מוחמד ברכה: אדוני היושב, אני מציעה לך כיושב ראש וועדת החינוך, הספורט והתרבות, שלא ייווצר מצב שאנחנו נשב מדי פעם ונקונן על מר מצבנו.

מוחמד ברכה: אנחנו נציין ש-2% מהתקציב הולך לתרבות הערבית, אם בכלל.

מוחמד ברכה: האנשים הטובים באים לכאן ומגלים רצון טוב ומדברים ברהיטות על הצרכים וכדומה.

מוחמד ברכה: יש החלטה של בית המשפט העליון שישב בג"צ וחייב את שר התרבות ומשרד התרבות במיפוי הצרכים התרבותיים.

מוחמד ברכה: ההחלטה הזאת עומדת ותלויה כמעט שנה.

מוחמד ברכה: זה בעקבות עתירה של ועד ראשי הרשויות הערביות וארגון מוסאוא שנציגתו יושבת כאן, הגברת ערין עבאדי שהיא גם חברת מועצת העיר חיפה, העיר שלך.

מוחמד ברכה: המיפוי הזה נחוץ על מנת לראות מה אנחנו עושים וכדי שלא נבכה ונקונן ונאמר לא יפה ולא טוב ושלימור ליבנת רוצה דברים כאלה ואחרים.

מוחמד ברכה: שמשרד התרבות יקיים את החלטת בג"צ בעניין מיפוי הצרכים.

מוחמד ברכה: כשהצרכים יעמדו בפני הוועדה אני בטוח שהוועדה תוכל לפעול בצורה טובה, בצורה ממוקדת יותר ולנסות לקדם.

מוחמד ברכה: אני מוכן להיות אחד מהעותרים על כל פסיק ועל כל פרט שלא מתממש מהמיפוי הנדרש הזה.

מוחמד ברכה: בסדר, אנחנו מוחים שאין אולם פה ואין אולם שם שאין זה ואין תמיכה לתיאטרון כזה או אחר.

מוחמד ברכה: כמה אפשר לטרטר את האנשים לכאן?

מוחמד ברכה: הם צריכים לעסוק בתרבות ולא לעסוק בפרלמנטריזם.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: בבקשה חבר הכנסת אוחיון.

שמעון אוחיון: תודה.

שמעון אוחיון: באופן כללי אני חושב שאני לא חשוד בעניין של קיפוח התרבות.

שמעון אוחיון: אני מקווה, אני מקווה.

שמעון אוחיון: רק אתמול חזרתי מאירוע בהיכל התרבות בתל אביב עם 2,500 איש - - -

אחמד טיבי: לא ביקשת לבטל את מעמד השפה הערבית?

שמעון אוחיון: לא.

שמעון אוחיון: חס וחלילה גם לא ביקשתי לבטל את השפה העברית.

שמעון אוחיון: לערבית אין לה מעמד רשמי וגם לשפה העברית אין מעמד רשמי מבחינת החוק, זו הטעייה.

שמעון אוחיון: זו הטעייה, מה לעשות מה אתה רוצה.

שמעון אוחיון: כשאני אומר שאני לחשוד אז בוודאי - - -

<קריאה: אתה חשוד.

שמעון אוחיון: מה קשור עכשיו זה לזה?

<קריאה: זה תרבות.

שמעון אוחיון: אם אתה פותח את הנושא הזה, אף אחד לא נגד השפה הערבית.

שמעון אוחיון: דווקא בחוק החינוך הממלכתי יש טיפוח השפה הערבית, יש טיפוח המורשת הערבית, התרבות הערבית והכול.

שמעון אוחיון: האבסורד הוא, ביקשנו לתקן 'תשווה את השפה העברית לשפה הערבית'.

שמעון אוחיון: לאן הגענו?

שמעון אוחיון: זה היה התיקון בקטע הזה.

שמעון אוחיון: תסכלו על "חוק החינוך הממלכתי" כאשר השרה ציפי לבני אומרת לי 'אתה צודק, זו לקונה, זה באמת חסר'.

שמעון אוחיון: אנחנו לא דיברנו על ביטול.

שמעון אוחיון: אין מעמד לשפה הערבית, אין מעמד רשמי כפי שלצערי גם לעברית אין.

שמעון אוחיון: יש פעול חקיקה שנותנת לשפה העברית להוביל, זה משהו חלקי כפי שיש חקיקה לטובת האוכלוסייה הערבית ולשפה הערבית.

שמעון אוחיון: אנחנו ביקשנו בחוק להכריז שהשפה העברית היא שפת המדינה, זה משהו אחר לגמרי.

רות קלדרון: מקודם היו שתי שפות למדינה, אז מעלים בקודש ולא מורידים.

שמעון אוחיון: אנחנו מדברים בקטע הזה על צו מנדטורי שעבד עליו הכלח.

שמעון אוחיון: בתי המשפט מתעלמים ממנו.

שמעון אוחיון: מה שקובע אלו החוקים.

עמרם מצנע: נחזור לעניין שלשמו התכנסנו.

שמעון אוחיון: אבל זה קשור, זה קשור ואף אחד לא רוצה לפגוע בשפה ובתרבות הערבית.

שמעון אוחיון: שוב, אני לא צריך להצטדק בעניין הזה, 20 אלף פעם אני אומר את זה וגם כאן, אנחנו מוקירים את השפה הערבית ואת המורשת, לא רק לשפה אלא למורשת.

שמעון אוחיון: אבסורד לחשוב שמישהו שמוקיר מתנכל לדבר הזה.

שמעון אוחיון: לא, אני יודע, הרמב"ם לא היה ללא השפה הערבית בגודלו, לא השירה שיש לנו של תור הזהב בספרד, לא החריזה.

שמעון אוחיון: נו באמת - - -

<קריאה: תן לשרה לבנת הרצאה על כך.

שמעון אוחיון: אני אתן לה הרצאה.

שמעון אוחיון: הרבה פעמים אתם חושבים שאנשים שמזדהים כאילו עם הכיוון הזה, מי שמחובר וינק גם מהתרבות המזרחית והערבית הוא כן בעניין הזה.

שמעון אוחיון: לכן אני לא רוצה לדבר.

שמעון אוחיון: קצת בדיחותה כדי להוריד את המתח כאן, אני תמיד צוחק ואומר שיש זמר חסידי גדול שקוראים לו אברהם פריד, אני צחקתי ואמרתי שגדלתי על פריד אל אטראש כזמר.

שמעון אוחיון: רבותיי, בוודאי שאינני נגד השפה הערבית ולא נגד המורשת.

שמעון אוחיון: אני רק אומר שרוב תושביה של המדינה, כמו בצרפת, כמו בגרמניה, כמו בהולנד וכמו בכל מדינה מתוקנת שם זו שפת המדינה, אני לא נכנס לסוגיה רשמי או לא רשמי, שפת המדינה וגם בבתי המשפט והחקיקה מכירים בבכורה.

שמעון אוחיון: אנחנו רוצים לעשות את זה בצורה מסודרת ולא בצו מנדטורי שעבד עליו הכלח ובתי המשפט מתעלמים ממנו.

שמעון אוחיון: רוצים לעשות סדר.

שמעון אוחיון: נחזור לנושא שלנו, בוודאי הכול מתחבר.

שמעון אוחיון: גם אני בפעילותי הציבורית פונה למשרד התרבות.

שמעון אוחיון: מעולם לא נתקלתי ולא ראיתי שמשרד התרבות תומך בהקמת בניינים, אולמות ומוסדות וכדומה.

שמעון אוחיון: אני יכול להיכנס ולראות את הבניין המפואר של היכל התרבות שבנתה רחובות, נס ציונה ואני עדיין בוכה מדוע בקריית גת אין להם אולם כמו שצריך, בקריית מלאכי, נתיבות או במקומות אחרים שאני מחובר אליהם בפריפריה.

שמעון אוחיון: משרד התרבות אומר 'יש פעילות, יש קריטריונים, אני תומך בפעילות'.

שמעון אוחיון: בוא שבו עם מרכז השלטון המקומי בנקודה הזאת, שיתגייסו גם ראשי הערים.

שמעון אוחיון: שגם ראשי הערים יגידו 'בואו נבנה מוסדות תרבות'.

שמעון אוחיון: יפנו למשרד התרבות לבדוק מה יש בתקציב בכלל, מה יש לו.

שמעון אוחיון: עם כל התקציב שיש לו הוא לא יכול לבנות שלושה-ארבעה בניינים ולכלות את כל התקציב.

שמעון אוחיון: יש לו תקציב זעום ביותר בעניין הזה.

<כלנית שמיר: אין בכלל תקציב.

שמעון אוחיון: אין לו תקציב.

באסל גטאס: זו בעיה של תעדוף.

באסל גטאס: ועדת הכספים יכולה לתת עוד מאה מיליון שקל לבניינים.

באסל גטאס: את אומרת לא?

רות קלדרון: אני אומרת, שכיום משרד התרבות לא מתעסק בכלל בהקמה.

שמעון אוחיון: זה כמו לריב עם השומר בקטע הזה.

שמעון אוחיון: היום משרד התרבות נותן תמיכה על פעילות, על יוזמות שאתה יוזם, זה למגזרים שונים ברמה הלאומית בלי להיכנס למגזרים, הוא לא נכנס.

שמעון אוחיון: קולנוע זה ברמה כללית, תיאטרון זה ברמה כללית.

שמעון אוחיון: אגב, היה פה דיון על הרצליה.

שמעון אוחיון: העירייה סגרה תיאטרון ואמרה שהוא לא מצליח והוא לא כדאי, הרשות המקומית אמרה, 'סליחה, אין קהל'.

שמעון אוחיון: היא מנהלת, היא מזיזה ממקום למקום.

שמעון אוחיון: לכן אסכם במשפט אחד.

שמעון אוחיון: אני חושב שדיון כזה צריך להיות מול הרשויות המקומיות, מול מרכז השלטון המקומי וכמובן לבדוק, כמו שקיים במוסדות חינוך, האם קיימת אפשרות גם להיעזר כדי להקים מוסדות ולהרחיב התמיכה במסגרת משרד התרבות.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: אלברט בקשה.

<אלברט אינדראוס: תודה.

<אלברט אינדראוס: אדוני היושב ראש, שוב אני מברך על הישיבה הזאת בגלל חשיבותה.

<אלברט אינדראוס: אני מודה שזו הפעם אולי ה-20-25 במהלך השנתיים האלה שאני מבקר בבניין הזה.

<אלברט אינדראוס: אם לבדוק את מספר הביקורים שלי כאן

<אלברט אינדראוס: לאור התוצאות בשטח, אני ממש בכל פעם יוצא בתחושה יותר כבדה ממה שנכנסתי.

<קריאה: כל הביקורים שלך הם בענייני תרבות?

<אלברט אינדראוס: בוודאי.

<אלברט אינדראוס: אני יושב ראש פורום עמותות תרבויות ערביות.

<אלברט אינדראוס: אני כאן בהרבה וועדות, בלובי שהיה, בלובי שלא המשיך, במיליון דברים.

<אלברט אינדראוס: אני בהחלט התרגשתי מביקורך בתרשיחא.

<אלברט אינדראוס: אני יליד הישוב תרשיחא ובין היתר מייסד את תזמורת תרשיחא.

<אלברט אינדראוס: ראית מקרוב דוגמית למפעל תרבותי מאוד גדול שקורה במגזר הערבי.

עמרם מצנע: אגב, כמה תזמורת תרשיחא מקבלת מעיריית מעלות תרשיחא?

<אלברט אינדראוס: אפס שקלים.

<קריאה: זה במסגרת הדו-קיום של בוחבוט.

<אלברט אינדראוס: מהתקנה היא מקבלת משהו כמו 220 אלף שקל ומחויבים להפיק, אני מדבר על תזמורת שיש בה קרוב ל- 45-50 אנשי צוות.

דב חנין: איך בעצם אתם יכולים להתקיים?

<אלברט אינדראוס: רובם בהתנדבות.

שמעון אוחיון: אתה מתכוון לתזמורת מעלות תרשיחא?

<אלברט אינדראוס: תזמורת תרשיחא למוסיקה ערבית.

עמרם מצנע: בביקור שלנו ראש העיר היה נוכח.

<אלברט אינדראוס: ודיבר מילים מאוד יפות, אני מודה.

<אלברט אינדראוס: כבוד היושב ראש, אני גם מודה שב-28 בינואר כבודו הוציא מכתב להרבה מכותבים ביניהם חברת הכנסת לימור ליבנת, יאיר לפיד וכדומה וכדומה.

<אלברט אינדראוס: הצעת לו כמה הצעות ובהם שש-שבע נקודות להגדלת תקציב, הפריפריה וכדומה וכדומה.

<אלברט אינדראוס: מה נעשה מאז ינואר ועד היום כשאנחנו כבר בחודש אוקטובר?

<אלברט אינדראוס: אני מודה שהייתה תוספת של מיליון שקל.

<אלברט אינדראוס: אחרי מיליון בקשות להיפגש עם שרת התרבות הגברת לימור ליבנת היא הוסיפה מיליון שקל עם תחושה שנעשה דבר גדול, הוסיפו מיליון שקל לבסיס התקנה.

<אלברט אינדראוס: אני מודה על המיליון שקלים, אבל אנחנו עוד רחוקים מהחזון שלנו.

<אלברט אינדראוס: מכל מה שביקש אדוני, אפס דברים נעשו.

<אלברט אינדראוס: אם הישיבות האלה הם רק כדי לסמן V, ואנחנו שום מסמנים V אחד, באמת עייפתי מלהגיע לכאן, באמת, אני מודה חבל אם זה לא יביא שום תוצאה.

<אלברט אינדראוס: הנה כעת התבשרנו שיש תוספת של 120 מיליון שקל למשרד התרבות אחרי שהוא היה במגע עם משרד האוצר.

<אלברט אינדראוס: זה לשנת 2015.

<אלברט אינדראוס: ההיגיון הבריא אומר שאם ניקח את זה באופן פרופורציונאלי, חמישית מהמדינה אז 20% מה-120 מיליון שקל ואולי יותר זה רק על מנת לסגור את הפערים הקיימים, את זה צריכים לתת לתקנה הערבית.

<אלברט אינדראוס: שוב אנחנו חוזרים לאותם ממדדים, 11 מיליון או 12 מיליון.

<אלברט אינדראוס: כלומר על מה אנחנו מדברים בכלל?

<אלברט אינדראוס: אנחנו מאוד מאוד מאוד רחוקים עדיין.

מוחמד ברכה: בשלב זה מסתפקים ב- 20% מהתוספת.

עמרם מצנע: כן, זה מה שאלברט התכוון.

עיסאווי פריג': השרה הגדילה ב- 8%, זה מיליון מה-11 מיליון.

<אלברט אינדראוס: ביקשנו פגישה עם כבוד השרה, עכשיו תחכה, היא תסכים לפגוש אותנו, היא לא תסכים לפגוש אותנו.

<אלברט אינדראוס: נתחיל להתווכח על עוד חצי מיליון, על עוד מיליון.

<אלברט אינדראוס: זאת אומרת, ההרגשה מאוד מביישת את התרבות ואת העומדים בראשה.

<אלברט אינדראוס: אני אמור לטפל בתרבות, כמו שאמר חבר הכנסת ברכה, אנחנו באמת לא אנשים פרלמנטריים, אנחנו לא אמורים להיכנס לפוליטיקה.

<אלברט אינדראוס: ריבונו של עולם, בואו נכבד את התרבות.

<אלברט אינדראוס: אלו פניה של כל חברה, פניה של כל מדינה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב הראש, ישראל חתומה על אמנה בינלאומית.

ג'מאל זחאלקה: בשנת 1991 היא אשררה את האמנה הבינלאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות.

ג'מאל זחאלקה: ישנם מספר אמנות בינלאומיות שמדברות על הנושא עליו אנחנו דנים היום.

ג'מאל זחאלקה: האמנה האירופאית בדבר זכויות מיעוטים, האמנה הבינלאומית בדבר זכויות מיעוטים.

ג'מאל זחאלקה: החוק הבינלאומי בעניין הזה ברור.

ג'מאל זחאלקה: מדינות אינן חופשיות להפלות לרעה את האזרחים שלהן או קבוצות אזרחים בגלל התרבות שלהם.

ג'מאל זחאלקה: יש כאן הפלייה ברורה מאוד של התרבות הערבית.

ג'מאל זחאלקה: היא מאוד עמוקה.

ג'מאל זחאלקה: בצד ההפליה הידועה יש כאן משהו שהוא עוד יותר עמוק שהוא 'הפנים מערבה של האליטה הישראלית'.

ג'מאל זחאלקה: למעט מספר חריגים שהתייחסו לאום כולתום והתייחסו לתרבות הערבית פה ושם.

ג'מאל זחאלקה: אבל הפנים של האליטה הישראלית הן מערבה תוך התנשאות, שאין לה בסיס, על התרבות הערבית ותוך התכחשות מבזה של ההיסטוריה היהודית גופה.

ג'מאל זחאלקה: תשמע אותי טוב היושב ראש את מה שאני הולך להגיד.

ג'מאל זחאלקה: תוך התכחשות להיסטוריה היהודית.

ג'מאל זחאלקה: לאורך ההיסטוריה היהודית התרבות היהודית שגשגה ופרחה בפתיחות כלפי תרבות ערבית, נחלשה, טושטשה ואפילו נמחקה עם הפחיתות כלפי תרבות מערבית נוצרית – זאת ההיסטוריה.

ג'מאל זחאלקה: בוא נלך צעד, אני מוכן להוכיח את זה, אני מדבר על הפתיחות ולא על הסגירות.

ג'מאל זחאלקה: כאן, עם פיתוח התרבות הערבית אדם מבין, זה צריך להיות האינטרס שלו ואף אחד לא עושה לו טובה, אתם צריכים ליהנות מכך שיש תרבות ערבית משגשגת בארץ.

ג'מאל זחאלקה: התרבות הישראלית יכולה רק להרוויח מזה.

ג'מאל זחאלקה: היא יכולה מתוך האינטראקציה הזאת לשרוד כי בלי האינטראקציה הזאת, לדעתי היא תמחק, העברית תתאנגליז', השיטפון של הגלובליזציה ישטוף את התרבות העברית ובמיוחד החילונית שבה.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה רוצה לשרוד אתה חייב , כמובן גם לקרוא את ההיסטוריה היהודית ולראות מתי ואיך היא התפתחה ולראות שאתה יוצא נשכר מהעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: אתה לא עושה טובה לאף אחד.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מבקשים את הזכויות שלנו, זכויות תרבותיות.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו יכולים לפתח תרבות.

ג'מאל זחאלקה: הציבור הערבי בישראל כחלק מהעם הפלשתיני הוא חלק מהתרבות הערבית הגדולה, יש לו הרבה מה לתרום.

ג'מאל זחאלקה: יש לו הרבה גם תרבות גבוהה וגם בתרבות עממית.

ג'מאל זחאלקה: יש כאן ניסיון אנושי מאוד מיוחד של ניגוד מאוד מתוח שיכול להוציא פלאים.

ג'מאל זחאלקה: הניגוד שבו אנחנו חיים הוא ניגוד מאוד אומנותי, מאוד ספרותי שיכול לצאת ממנו משהו תרבותי.

ג'מאל זחאלקה: אני רק אזכיר לך ויכוח שהיה לי עם נשיא האוניברסיטה העברית בזמנו דוקטור הרמן, היה ויכוח עם הימין הקיצוני, צחי הנגבי וישראל כץ, על כך שעשינו מסיבה לסטודנטים הערביים באולם וייס באוניברסיטה העברית.

ג'מאל זחאלקה: היה ויכוח 'הם שרו שירים לאומניים' וכך וכך.

ג'מאל זחאלקה: אמרתי להם 'אתם צריכים לשלם לנו, אתם צריכים לממן את המסיבה שלנו כי תודו לאל, תודו לנו שאנחנו נותנים ביטוי אומנתי למצוקה שלנו ולא זורקים אבנים'.

ג'מאל זחאלקה: זו גם סיבה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שיש כאן פספוס גדול בטיפשות, לא רק רשעות.

ג'מאל זחאלקה: זה מיזוג של טיפשות, של רשעות, רדידות של אליטה שלא יודעת איפה היא נמצאת, איפה היא חיה.

ג'מאל זחאלקה: נגד הערבים אפשר להתכחש להיסטוריה היהודית.

ג'מאל זחאלקה: זו המשוואה וממנה צריך לצאת.

ג'מאל זחאלקה: קצת ראש פתוח, קצת גישה אחרת.

ג'מאל זחאלקה: אפשר ליהנות מהתזמורת של תרשיחא, היא ברמה בינלאומית.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך שהיא ברמה מאוד מאוד גובהה גם בעולם הערבי.

ג'מאל זחאלקה: היא הייתה באופרה במצרים.

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע מה זה להגיע לאופרה במצרים?

ג'מאל זחאלקה: זה קודש הקודשים של התרבות הערבית ולא כל אחד יכול להגיע לשם.

ג'מאל זחאלקה: הם מקבלים ביקורות טובות מכל חסידי המוסיקה בעולם.

ג'מאל זחאלקה: אני כשוחר מוסיקה ואוהב מוסיקה ומעריך מוסיקה, אני חושב שדווקא הם צריכים לקבל את התמיכה הראויה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שגם תחומי התרבות האחרים.

ג'מאל זחאלקה: הדרישה שלנו פשוטה מאוד, לקבל את חלקנו מהתקציב לפחות כמו חלקנו באוכלוסייה.

ג'מאל זחאלקה: תיקח בחשבון שבתרבות היהודית, התרבות העברית מקבלים תמיכות ממקורות אחרים שלנו אין.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אתה רואה שהעסקים בישראל תומכים בהם וכל מיני אחרים, ואנחנו מהעסקים לא מקבלים אגורה אחת.

באסל גטאס: התזמורת האנדלוסית עדיין קיימת?

באסל גטאס: שתיים.

באסל גטאס: הן מקבלות מהתקנה הכללית?

שמעון אוחיון: אותה תקנה.

עמרם מצנע: אתה יודע שהטענה היא על קיפוח התרבות המזרחית, לאו דווקא הערבית, היא טענה גם כן - - -

רות קלדרון: בוקר טוב אדוני היושב ראש, חבריי ואורחינו.

רות קלדרון: אני מצטערת שאין כאן יותר חברי כנסת גם מהמגזר היהודי.

רות קלדרון: אני חושבת שזו טעות גדולה שלנו.

רות קלדרון: אני מסכימה עם דברי חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

רות קלדרון: אני רואה גם את התרבות וגם את הדת כשני גשרים שעשויים לעזור לנו להגיע לשלום.

רות קלדרון: אני חושבת שהמרחב הפוליטי הוא כל כך תקוע שדווקא אנשים שעוסקים בדת, ברוחניות ואמונה ואנשים שעוסקים באמנות עשויים ליצור מרחב חדש שאפשר לדבר בו.

רות קלדרון: אני אשמח לשמוע מה משרד התרבות אומר, אבל אני באמת רואה בזה אינטרס ראשון של ישראל שתהייה תרבות ערבית פורחת.

רות קלדרון: אני לקחתי על עצמי ללמוד ערבית.

רות קלדרון: אני מאוד מקנא בשליטה שלכם בשתי השפות.

רות קלדרון: מה שאמרת חבר הכנסת ג'אמל זחאלקה שהמקום של חיכוך בין שתי תרבויות הוא מקום יצירה.

רות קלדרון: הוא תמיד מקום של יצירה תרבותית.

רות קלדרון: אנחנו, קצת נעשה לנו נוח.

רות קלדרון: מעט מדי אנשים יודעים ערבית ומעט מדי אנשים נמצאים בחיכוך התרבות הערבית.

רות קלדרון: הרמב"ם לא היה יוצר את הרמב"ם אם הוא לא היה חי בחיכוך ובמתח.

רות קלדרון: מתח זה דבר שיכול להיות גם פורה.

באסל גטאס: לא רק הרמב"ם.

באסל גטאס: יש שורה ארוכה.

רות קלדרון: נכון, לא רק בין ערבית לעברית, גם בין ספרדית לשפה היהודית, הגרמנית לשפה היהודית.

רות קלדרון: החיכוך בינינו עשוי להיות מקום שעושה טוב.

רות קלדרון: אי אפשר לבטל את החיכוך, אבל הוא עשוי להיות מקום שיוצר גם דתית וגם תרבותית, דברים טובים.

רות קלדרון: אני רוצה לפנות דווקא למשרד החינוך לחזק את התלמידים שרוצים ללמוד ערבית.

רות קלדרון: אני לא מאמינה בחובה בדברים כאלה אלא בחיזוק והמרצה.

רות קלדרון: לפעמים צריך להיות מבוגרים כדי להבין עד כמה זה חשוב.

רות קלדרון: אני מבקשת לשמוע ממשרד התרבות איך אפשר לעזור.

רות קלדרון: מה כבר נעשה, מה ישנו.

רות קלדרון: ברור לי שאין שם כוונה רעה.

רות קלדרון: אני מבינה שהתקציבים מוגבלים, אבל במה אפשר לעזור אנחנו חברי הכנסת ממגזרים אחרים.

עיסאווי פריג': כלנית, מה תפקידך בבקשה.

<כלנית שמיר: אני מנהלת תחום תמיכות במשרד התרבות.

עיסאווי פריג': המנכ"לית הוזמנה לדיון?

<כלנית שמיר: אני מבקשת לענות על דברים שעלו קודם.

<כלנית שמיר: ראשית, כמובן שמשרד התרבות מברך על שגשוג תרבות ערבית.

<כלנית שמיר: עושה טוב לכל התרבות במדינה כשכל המגזרים יוצרים ופועלים ונתמכים, אין ספק בזה.

<כלנית שמיר: שנית, משרד התרבות לא בונה ולא מקים מוסדות תרבות.

<כלנית שמיר: המשרד כן מתקצב שיפוץ מוסדות תרבות.

<כלנית שמיר: בשנים האחרונות, בגלל התקציב המצומצם, נתנו רק לבעיות של בטיחות ונגישות.

<כלנית שמיר: נתנו רק במגזר הערבי גם לדברים נוספים.

<כלנית שמיר: למשל אפשר להביא את 'תרבות למען השלום' שתמכנו בשיפוץ בסכום של 950 אלף שקלים בסחנין, את עמותת סלמה, את 'אלחנין' בנצרת- בדברים האלה נתנו לשיפוץ ולא רק לנגישות ובטיחות.

<כלנית שמיר: זאת מתוך ראיית החשיבות שיש מחסור במקומות ראויים במגזר הערבי ומתוך חשיבות לזה.

<כלנית שמיר: דבר נוסף, בעקבות הבג"צ כרגע עובדים על סקר צרכים במגזר הערבי.

<כלנית שמיר: לובנא עובדת בשיתוף פעולה.

<כלנית שמיר: יש לנו בעיה עם שיתוף פעולה של הרשויות במגזר הערבי.

<כלנית שמיר: נשלחים שאלונים ואנחנו לא מקבלים תשובות.

<כלנית שמיר: כמובן שהדברים האלה מעכבים ואנחנו צריכים את העזרה שלכם.

מוחמד ברכה: למה לא מקבלים תשובות?

מוחמד ברכה: בגלל ניהול כושל או בגלל matching לא סביר?

<כלנית שמיר: תשובות לשאלות.

<כלנית שמיר: שאלונים של הסקר.

<קריאה: שוב, אתם שולחים את זה ומישהו שם מקבל או לא מקבל - - -

<קריאה: לאף אחד זה לא בסדר העדיפות שלו לשבת ולכתוב.

<קריאה: לא כך עושים.

<לובנא זועבי: זו בעיה רצינית שנמצאת במגזר הערבי.

<לובנא זועבי: זה לא בסדר העדיפויות שלהם.

<קריאה: מילוי השאלונים הוא לא בסדר העדיפויות שלהם.

<לובנא זועבי: זה חלק מהבעיה.

עמרם מצנע: אי אפשר לקיים דיון רציני אם לא מבינים את הבעייתיות שיש מכל הכיוונים.

<לובנא זועבי: אי אפשר להתנער מהבעיה שנמצאת במגזר הערבי.

עמרם מצנע: היא לא באה בטענה אלא מספרת מהם הקשיים.

<לובנא זועבי: זאת לא הבעיה לכל המצב הנוכחי, אבל זה אחד מהמרכיבים החשובים כי תפקיד הרשויות בכלל העשייה התרבותית הוא תפקיד חשוב מאוד.

<לובנא זועבי: אם זה לא ישתפר זה יקשה מאוד.

<לובנא זועבי: ככל שמשרד התרבות ישקיע הוא צריך בסוף גם את שיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות הערביות ובכלל.

<לובנא זועבי: בעניין המיפוי היה שלב ראשון של שליחת שאלון מסוים.

<לובנא זועבי: התוצאות שקיבלנו היו חלקיות למרות שפנינו שוב ושוב בכל מיני דרכים, גם במייל, גם בפקס וגם בטלפון.

<לובנא זועבי: אני לא אפרט כאן כי זה לא מעניין את הדיון הזה.

<לובנא זועבי: בהמשך בניינו תכנית משותפת עם מוסאוא, בעזרתם.

<לובנא זועבי: ראינו שזה לא עובד וקיבלנו רק חצי אז עושים את זה בשיטה שונה.

<לובנא זועבי: כעת אנחנו מכנסים את ראשי הרשויות ומנהלי המחלקות במפגשים מסוימים.

<לובנא זועבי: בקיצור, יצרנו שיטה אחרת.

<לובנא זועבי: אנחנו משקיעים בה כסף.

<לובנא זועבי: כעת מושקע כ-100 אלף שקל לצורך המיפוי הזה בשלב הראשון.

<לובנא זועבי: אני מאוד מקווה שנגיע לתוצאות שיראו איפה הצרכים ואיפה אנחנו עומדים בכלל במגזר הערבי בתחום הזה.

<לובנא זועבי: בהמשך כשנקבל את התוצאות נקבל את התמונה בצורה מדויקת.

מוחמד ברכה: למה המשרד לא קובע אדם שיסתובב בכל הרשויות?

<לובנא זועבי: זה מה שיש.

<לובנא זועבי: זאת ההתקשרויות.

מוחמד ברכה: לא בהתכתבות, אלא במגע - -

<לובנא זועבי: לא בהתכתבות.

<לובנא זועבי: זה ברכישת שירות של ספק.

<לובנא זועבי: פנינו לספקים.

<לובנא זועבי: יש להם עד ה- 6 בנובמבר להגיש את הצעות מחיר.

<לובנא זועבי: זה בהליך.

מוחמד ברכה: למה לקח לכם שנה להגיע לרעיון המבריק הזה?

<כלנית שמיר: בהתחלה ניסו שלב של שאלונים וזה לא הצליח.

<כלנית שמיר: זה היה שלב הראשוני.

רות קלדרון: אז מי בונה מוסדות תרבות?

רות קלדרון: אם משרד התרבות לא בונה מי בונה?

שמעון אוחיון: רשויות מקומיות.

עמרם מצנע: רשויות מקומיות באמצעות מפעל הפיס ותרומות.

עמרם מצנע: אבל מפעל הפיס זו החלטה של ראש הרשות.

עמרם מצנע: כל רשות מקבלת ממפעל הפיס הקצבה שנתית.

עמרם מצנע: ההקצבה תלויה בגודל היישוב, בריחוקו ממרכז הארץ ובעוד כמה פרמטרים.

עמרם מצנע: יש רשימה של תחומים ומי שמחליט מה עושים זו הרשות המקומית.

רות קלדרון: אם הוא צריך בית ספר אז הוא לא יגיע - - -

עמרם מצנע: לא, בית ספר לא כלול כי בית ספר זה משרד החינוך.

עמרם מצנע: מדובר במגרשי ספורט, מוסדות תרבות, מועדוני נוער, מתנ"סים, מועדוני קשישים.

רות קלדרון: אפשר להקפיץ את זה קדימה.

רות קלדרון: אולי נוכל להזמין אתכם עם ראשי הרשויות ונסגור פעם אחת.

עמרם מצנע: אל תהייה תמימה.

שמעון אוחיון: אולי לפחות לקיים דיון כללי עם השלטון המקומי.

עמרם מצנע: אלברט אמר לך, 'מדיון לדיון כוחנו עולה'.

<כלנית שמיר: התמיכה שלנו במוסדות תרבות במגזר הערבי עומדת לרוב על 75% מתקציבם.

<כלנית שמיר: זה דבר שהוא מאוד חריג אצלנו בתמונה.

<כלנית שמיר: למשל תיאטרונים במגזר היהודי מתוקצבים אצלנו בכ-20%.

<כלנית שמיר: לדוגמה תיאטרון "אל-מידאן" מתוקצב על ידנו ב-75% מתקציבו.

<כלנית שמיר: ברור לנו שיותר קשה לגייס מקורות עצמיים - - -

מוחמד ברכה: כמה הם 20% בכסף וכמה זה ה- 75% בכסף?

<כלנית שמיר: כרגע אני לא יכולה לבדוק את זה.

מוחמד ברכה: אחוזים לפעמים מטעים.

עמרם מצנע: אבל מוחמד ברכה, אתה - - -

מוחמד ברכה: אנחנו יושבים כאן ואנחנו לא מטומטמים, חוזרים ובאים ומחכים לעוד חמישה חודשים - - -

עמרם מצנע: חבר הכנסת ברכה, נו באמת.

עמרם מצנע: אתה מאזין למה שאתה רוצה.

עמרם מצנע: היא אמרה לך, לא משנה כרגע, ואני מכיר את זה אישית - - -

מוחמד ברכה: במבחן התוצאה איפה אנחנו עומדים?

מוחמד ברכה: כל המילים האלה, יש הרבה לכלוך, אי אפשר לכבס אותו במילים האלה.

עמרם מצנע: חבר הכנסת ברכה, אף אחד לא מכחיש שמתוך ה- 600 כ-30 הולכים למגזר הערבי.

עמרם מצנע: אלו הנתונים ולכן תוקנה תקנה ספציפית למגזר הערבי כדי לעקוף את אותם קריטריונים וכללים שנוקטים - - -

מוחמד ברכה: התקנה הפכה למכשיר רשמי להפליה.

עמרם מצנע: טוב.

עמרם מצנע: אני לא אשנה את דעתך.

באסל גטאס: אלא אם תהייה הפליה מתקנת.

עמרם מצנע: חברים, הכיוון והכללים שמנסים לתת עדיפות קיימים.

עמרם מצנע: הבעיה היא כמובן הוא היקף התקציב שעומד שם.

<כלנית שמיר: שוב, היו דיונים עם משרד האוצר על תוספת תקציבית מאוד גדולה.

<כלנית שמיר: כל תקציב התרבות הוא מצומצם.

<כלנית שמיר: גם ה-120 מיליון שקלים שהצליחה השרה לקבל בשיתוף פעולה עם פורום המוסדות התרבות - - -

עמרם מצנע: ההצלחה הזאת, סליחה, אני מוכרח לומר עליה מילה.

עמרם מצנע: ראשית היא הצלחה, אבל בין השאר היא נבעה מכך שמעל 60 חברי כנסת חתמו על הצעת חוק להגיע בהדרגה תוך ארבע-חמש שנים לכך שתקציב התרבות יהיה 1% מתקציב המדינה.

עמרם מצנע: זה הרבה יותר מ-120 מיליון.

עמרם מצנע: האוצר חשש שהחוק יעבור ולכן הוא הקדים תרופה למכה, זה טוב.

עמרם מצנע: אנחנו לא מתכוונים לוותר על החקיקה.

<כלנית שמיר: נכון, זו הייתה תקופה שהיה קשה בגלל מבצע צוק איתן ולכן היה קשה להשיג יותר.

<כלנית שמיר: אני מבקש לומר שהמיליון שנוסף זה מתוך תשעה מיליון שנוספו לבסיס תקציב משרד התרבות.

<כלנית שמיר: השרה החליטה להעביר מיליון שקלים מתוך התשעה למוסדות התרבות הערביים.

עמרם מצנע: ברשות

עמרם מצנע: כם אני מבקש לומר כמה מילות סיכום לדיון הזה.

עמרם מצנע: הוועדה בהחלט שמה עדיפות ברורה גם בדיוניה וגם בסיורים שלה לכל הנושא של המגזר הערבי בכלל ולנושא התרבות.

עמרם מצנע: לצורך כך ביקרנו בתרשיחא והתרשמנו מאוד, היינו גם בעכו.

עמרם מצנע: התרשמנו והוצאנו סיכום די מקיף.

עמרם מצנע: לצערי הרב, אלברט אני מסכים אתך, חלקים ממנו לא מומשו.

עמרם מצנע: הדיון הזה הוא לצורך דיון מעקב.

עמרם מצנע: כהרגלנו אנחנו גם לא נעזוב את הנושא הזה.

עמרם מצנע: אנחנו נמשיך לטפל בו.

עמרם מצנע: אני חושב שצריך להסתכל על התמונה בכללותה.

עמרם מצנע: אין ספק, אני מסכים בעניין הזה עם כל הדוברים, אנחנו בהחלט כוועדה קוראים למשרד התרבות, למשרד האוצר להגדיל את היקף התקציב המוקצה לתקנות שנותנות עדיפות וקובעות כללים ספציפיים לקידום מוסדות התרבותה הערביים.

עמרם מצנע: דובר למה זה חשוב, אני לא רוצה לחזור על זה.

עמרם מצנע: יש צורך גם בדברים נוספים ואחד מהם הוא התייחסות הרשויות המקומיות הערביות.

עמרם מצנע: אני אומר, הרי אני בא משם, מעיר מעורבת שיש בה לא מעט מוסדות תרבות ערביים.

עמרם מצנע: אני רואה גם את תיאטרון הילדים של 'בית הגפן'.

עמרם מצנע: אגב, הוא היה מסתובב הרבה מאוד ולא רק בכפרים הערביים במדינת ישראל, אלא בזמנו גם ביהודה ושומרון.

עמרם מצנע: זה דבר שנחסם מסיבות שכולנו מבינים אותם.

עמרם מצנע: חבר הכנסת ברכה, אתה דיברת על גודל האוכלוסייה שאליה פונים.

עמרם מצנע: בסופו של דבר תרבות ומוסדות תרבות צריכים אוכלוסייה שצורכת את המוסדות האלה בהיקפים הרבה יותר גדולים.

עמרם מצנע: אני חוזר, הרשויות המקומיות הערביות צריכות לתת לזה דגש.

עמרם מצנע: לתת לזה עדיפות גם סיוע בתמיכה וגם בסיוע בנושא של הבינוי.

עמרם מצנע: זה לא במקום מה שהמדינה צריכה לעשות.

עמרם מצנע: המדינה צריכה להיות בעניין הזה הרבה יותר משמעותית.

עמרם מצנע: אני אעשה פגישה עם השרה.

עמרם מצנע: אני חושב שהתוספת של 120 מיליון שקל לשנת 2015, אנחנו קוראים לשרת התרבות להגדיל בצורה משמעותית את התקנות העוסקות בתרבות הערבית.

עמרם מצנע: זו הזדמנות טובה לתת פה תיקון משמעותי ולעודד את זה.

עמרם מצנע: אני חוזר על דבריי הקודמים.

עמרם מצנע: תראו, נכון שצריכת התרבות הקלאסית על ידי הציבור הערבי היא נמוכה מאשר האוכלוסייה המערבית לצורך העניין, זה נכון ככלל.

עמרם מצנע: כדי לפתח את זה, כדי לעודד את זה צריך גם משרד החינוך בכלים ובאמצעים שלו.

עמרם מצנע: בטח על משרד התרבות ליצור שנים בהן נותנים עדיפות מתקנת משמעותית לעידוד צריכת התרבות וזאת כדי להפוך אותה כחלק בלתי נפרד מהחיים הציבוריים שלנו.

מוחמד ברכה: אדוני ההערה שלך בנושא ה-120 היא נכונה, אבל מידע שיש לנו אותו קיבלתי תוך כדי ישיבה, ש-120 נוספים כבר חולקו תוך התעלות מוחלטת מהתרבות הערבית.

מוחמד ברכה: הם חולקו ולכן הדבר הזה צריך שיבוא לדיון מיוחד לגבי מה עושים עם ה-120 מיליון.

עמרם מצנע: מאחר ותקציב המדינה לשנת 2015 עדיין לא הוגש לנו, לכן אני לא יודע.

עמרם מצנע: אתה צודק שתהליכים נעשים.

מוחמד ברכה: מי ששלח לי את זה הוא מר ג'עפר פרח מנכ"ל מוסאוא שהוא איש מהימן והוא יודע על מה הוא מדבר.

מוחמד ברכה: אנחנו עומדים היום לא על 2% אלא על 4% של ערבים מכלל תקציב התרבות.

מוחמד ברכה: בואו נציב אתגר בפני המשרד להגיע תוך שנתיים ל-10%, לא ל- 20%.

מוחמד ברכה: שיהיה משהו קונקרטי ושהמעקב לא יהיה באוויר אלא על פי מספרים שנקבעו בהתאם לרף מטרה שנקבע כאן.

עמרם מצנע: אני לא חושב שמילים, אמירות או משפטים כאלה יביאו לאיזה שהוא - - -

מוחמד ברכה: הרי אנחנו מסכמים, הסיכום שלנו - - -

עמרם מצנע: הסיכום שלו הוא שהוועדה קוראת פה אחד להגדיל את התקציבים, להשתמש בתוספת התקציבית כדי להגדיל את העדיפות לתרבות הערבית.

עמרם מצנע: אנחנו נבדוק ונעקוב אחרי זה.

עיסאווי פריג': מה שאמר מוחמד ברכה הוא שבעצם השרה חילקה את ה-120 מיליון.

רות קלדרון: של השנה הבאה?

עמרם מצנע: יכול להיות שהמשרד כבר עשה את השיקולים שלו, אבל תקציב 2015 עוד לא הוגש לכנסת בכלל.

עמרם מצנע: זה חלק מהבעיה שאני מגלה בכלל בעיסוק בתקציב.

עמרם מצנע: השיטה שנהוגה היום שבה התקציב בעצם עובר לוועדת כספים, הוא לא עובר לוועדות הרלוונטיות.

עמרם מצנע: לוועדת הכספים כמובן אין זמן והכול לחוץ.

עמרם מצנע: במקום לחלק את התקציב כך שכל וועדה בכנסת תעסוק בתקציב שהוועדה יותר מכירה, יותר מומחית.

עמרם מצנע: זה חלק מהעניין.

עמרם מצנע: אני כבר פניתי ליועץ המשפטי בעניין הזה.

עמרם מצנע: אגב, דבר שגם הוא חמור בעניין הזה, כאשר המשרד, הממשלה מחליטה לקצץ בתקציב אז היא מקצצת מיד ורק אחרי זה היא מגיעה לוועדת הכספים כדי לקבל את האישור.

עמרם מצנע: זה דבר שיש בו פגם חוקי כי הפה שהתיר הוא הפה שאוסר.

עמרם מצנע: כלומר, ברגע ש"חוק התקציב" מאושר וברגע שוועדת הכספים מאשרת במהלך השנה תוספות, ואתה עכשיו משרד ממשלתי בא לקצץ אתה צריך לעבור בדיוק את אותו תהליך, את אותה דרך.

עמרם מצנע: כך קרה עם סיפור הצהרונים למשל.

עמרם מצנע: הקיצוץ הרוחבי שהיה.

עמרם מצנע: בהחלט יש כאן בעיה בתהליך.

עמרם מצנע: בכלל לממשלות יש עניין שכמה שפחות התחככות.

רות קלדרון: מאחר ואתה ואני אחראים עכשיו בממשלה, אז בוא נפעל איפה שאנחנו יכולים.

עיסאווי פריג': משפט שאני מבקש להוסיף לפרוטוקול ושיהיה ידוע.

עיסאווי פריג': ב"חוק רשות השידור" החדש יש לנו 20 מיליון שקל להפקות מקור בשפה הערבית.

עיסאווי פריג': אני רוצה לציין שה- 20 מיליון שקל האלה אכן ילכו - - -

מוחמד ברכה: זה כסף תמיכות.

מוחמד ברכה: כך זה נקרא ולכן החלוקה נעשית בתוך המשרד ללא מעורבות הכנסת בכל מה שקשור לתקציב.

מוחמד ברכה: זה ביטוי של סדר עדיפויות.

עמרם מצנע: היועצת המשפטית דואגת שיהיו כללים.

עמרם מצנע: את הכללים קובע המשרד.

עמרם מצנע: זה תפקידו של כל משרד ממשלתי לממש את המדיניות.

<אלברט אינדראוס: כבוד היושב ראש הערה קטנטנה, רק לנושא 'סל תרבות' שנגעת בו פעם.

<אלברט אינדראוס: לדעתי הוא מאוד מאוד חשוב והוא לא קשור למשרד התרבות.

<אלברט אינדראוס: לדעתי זה מחייב דיון.

<אלברט אינדראוס: אז הובאה הצעה לעשות משהו חינמי.

<אלברט אינדראוס: רק להזכיר שמתוך כל הישובים הערביים רק 19 ישובים נכנסו ל'סל תרבות'.

עמרם מצנע: אבל זה בעיקר בגלל ה-matching של הרשות ושל ההורים.

עמרם מצנע: זאת הבעיה.

<אלברט אינדראוס: זה נכון.

<אלברט אינדראוס: לדעתי יש מקום לתת על זה - - -

עמרם מצנע: יש מקום בטוח.

עמרם מצנע: אני חשבתי שיש להגדיל את התקציב ב'סל תרבות'.

עמרם מצנע: הרי 'סל תרבות' עבר עכשיו לחברת המתנ"סים ואולי יצא מזה משהו.

<אלברט אינדראוס: כל הזמן הוא היה שם.

עמרם מצנע: אתה צודק, ההנהלה השתנה שם.

<אלברט אינדראוס: יש שם יושב ראש חדש.

עמרם מצנע: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.