ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 429, 2014-10-28 10:20

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת זה מקל מאוד: במקום שהם יספגו את המימון עד שיקבלו את הכסף מהקונים, אז הם ישלמו את המע"מ רק כשהם מקבלים את הכסף.

<גיא גולדמן: נכון.

ניסן סלומינסקי: זו הטבה יפה.

<גיא גולדמן: אנחנו מציעים היום להגדיל את הסכום ולהגדיל גם את האוכלוסייה: האוכלוסייה תהיה לא רק יצרנים אלא כלל העוסקים שמחזור העסקאות שלהם קטן מ-2 מיליון שקל.

<גיא גולדמן: ובנוסף, אותם יצרנים שמחזור העסקאות שלהם קטן מ-3,450,000 שקל.

<שלומית ארליך: אינו עולה על הסכום.

<גיא גולדמן: נכון.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת במילים פשוטות, אנחנו עושים כאן הטבה ומאפשרים גם לכאלה שההיקף שלהם הוא לא 1.5 מיליון אלא עד 2 מיליון, גם כן ליהנות מזה שאת המע"מ ישלמו רק בזמן שהם עצמם מקבלים את הכסף.

אראל מרגלית: אז מה זה ה-3.5 מיליון?

<גיא גולדמן: זה לגבי יצרנים.

אראל מרגלית: ומה זה מספר העובדים?

<גיא גולדמן: מספר העובדים לא יהיה רלוונטי בהצעה הזאת.

<גיא גולדמן: ההגבלה של 6 מועסקים - - -

ניסן סלומינסקי: זו תוספת - - -

אראל מרגלית: מה זה ה-17 עובדים שרשום?

<גיא גולדמן: זו חלופה שהיא לא רלוונטית להבחנה הזאת.

<גיא גולדמן: ההפניה שאנחנו מפנים אליה היא החלופה הראשונה בתוספת.

<גיא גולדמן: זאת אומרת, מחזור עסקאות של עד 3,450,000 שקל.

אראל מרגלית: זה ליצרנים?

<גיא גולדמן: כן.

אראל מרגלית: וה-2 מיליון זה עסקים אחרים?

<גיא גולדמן: כלל העוסקים, גם יצרנים וגם לא יצרנים.

ניסן סלומינסקי: יפה מאוד.

ניסן סלומינסקי: ניר, אתה רוצה להוסיף משהו?

<ניר בן אהרון: כן.

<ניר בן אהרון: אני מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.

<ניר בן אהרון: ביקשנו את ההרחבה הזאת מרשות המיסים ואנחנו שמחים שהם באמת מקבלים אותה.

<ניר בן אהרון: זה בהתאם למתווה שיש לנו איתם.

<ניר בן אהרון: מבדיקה שעשינו, עסקים נותנים ללקוחות שלהם אשראי של בערך 50 ימים בממוצע.

<ניר בן אהרון: זה אומר שבחלק מהיקרים זה 120 ימים ויותר.

<ניר בן אהרון: בימים האלה הם צריכים לשאת במע"מ ולא מקבלים אותו בחזרה.

<ניר בן אהרון: אנחנו חושבים שהשינוי הזה מבורך ושמים על הסיכום עם רשות המיסים.

ניסן סלומינסקי: יפה.

ניסן סלומינסקי: גיא, תקריא, בבקשה.

<גיא גולדמן: "תיקון סעיף 22 1.

<גיא גולדמן: בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו–1975‏ (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 22, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), בעסקה של מכר טובין בידי אחד מאלה, יחול החיוב במס עם קבלת התמורה ועל הסכום שהתקבל:".

<שלומית ארליך: בקשר לרישה, במקור היה כתוב "מכר נכס" ועכשיו הסעיף מדבר על מכר טובין.

<שלומית ארליך: תעמוד בבקשה על האבחנה, גיא.

<גיא גולדמן: זאת הייתה טעות בהוראת השעה כיוון שלגבי מקרקעין בסעיף 1 בחוק מס ערך מוסף, נכס מוגדר "טובין או מקרקעין".

<גיא גולדמן: למקרקעין יש הוראה נפרדת בסעיף 28, לכן ממילא מדובר פה על טובין ולא על מקרקעין.

<גיא גולדמן: זאת רק הבהרה.

<שלומית ארליך: זה יוצר לנו התאמה גם עם השם של הסעיף.

<גיא גולדמן: נכון.

אראל מרגלית: תסבירי את מה שהבנת.

<שלומית ארליך: תכף הוא יסביר על הקבוצות ואז אני אפרט את הקבוצות.

<גיא גולדמן: טובין כולל הכול, ואז זה לא רק מקרקעין.

<שלומית ארליך: בעבר היה נכס והיום יש טובין.

<שלומית ארליך: נכס כולל גם טובין וגם מקרקעין.

<שלומית ארליך: בסעיף הזה אנחנו מדברים על טובין לכן לא צריך להתייחס למקרקעין שיש להם סעיף ספציפי שמתייחס לזה.

ניסן סלומינסקי: הלאה.

<גיא גולדמן: "(1) עוסק שמחזור העסקאות שלו אינו עולה על שני מיליון שקלים חדשים; (2) עוסק שמתקיים בו האמור בפרט 2(ג) לתוספת א' להוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), התשל"ג–1973‏ .".

<שלומית ארליך: גם בעניין הזה אנחנו מחילים את זה על פרט 2(ג) לתוספת א' להוראות מס הכנסה.

<שלומית ארליך: בעבר זה חל לגבי פרט 2(ד) שמדבר על יצרן שמחזור עסקו אינו עולה על 1,950,000 שקל ובעסקו לא יותר מ-6 מועסקים.

<שלומית ארליך: פה אנחנו מתייחסים לקטגוריה של יצרן שמחזור עסקו עולה על 1,950,000 שקל אך אינו עולה על 3,450,000 שקל או שמחזור עסקו פחות מ-1,950,000 אך בעסקו יותר מ-6 מועסקים.

<שלומית ארליך: האם כאן אין פגיעה?

<שלומית ארליך: כי ההתייחסות היא להעסקה של יותר מ-6.

<שלומית ארליך: האם אנחנו לא מפספסים קטגוריה שבה יש פחות מ-6 עובדים.

<גיא גולדמן: לא מפספסים קטגוריה.

<גיא גולדמן: כל העוסקים מתחת ל-2 מיליון ייהנו מההקלה.

<גיא גולדמן: כל היצרנים שמחזור העסקאות שלהם קטן מ-3,450,000 שקל, בלי קשר למספר המועסקים, ייהנו מההקלה.

<שלומית ארליך: סעיף התחילה.

<שלומית ארליך: תיקון סעיף 29, גיא.

<גיא גולדמן: "תיקון סעיף 29 2.

<גיא גולדמן: בסעיף 29 לחוק העיקרי, סעיף קטן (1ב) – בטל.

<גיא גולדמן: תחילה 11.

<גיא גולדמן: (א) תחילתם של סעיפים 22 ו-29 לחוק העיקרי כנוסחם בסעיפים 1 ו-2 לחוק זה".

<גיא גולדמן: נעשה את זה 1 בינואר 2015.

<שלומית ארליך: כיוון שההצעה הונחה לקריאה ראשונה ביום 30.6.2014, קבעתם במקור שהתחילה ב-1 בספטמבר 2014.

<שלומית ארליך: אבל עכשיו, כיוון שאנחנו דנים בזה רק עכשיו, נוצר לנו מצב של רטרואקטיביות.

<שלומית ארליך: אנחנו לא רוצים שתהיה רטרואקטיביות ואתם מבקשים שזה יהיה ב-1 בינואר 2015.

<גיא גולדמן: כן.

<גיא גולדמן: שלא ייפול בתוך תקופת דיווח, רטרואקטיבית זה בלתי אפשרי לעשות.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

<שלומית ארליך: הוראת מעבר.

<גיא גולדמן: "הוראת מעבר 13.

<גיא גולדמן: (א) על אף האמור בסעיף 11(א)3, לגבי עסקאות שמועד קבלת התמורה או מועד מסירת הטובין בהן חל לפני יום ו' באלול התשע"ד (1 בספטמבר 2014), ימשיכו לחול הוראות סעיפים 22 ו-29 לחוק העיקרי כנוסחם ערב המועד האמור.

<גיא גולדמן: ".

<גיא גולדמן: זו הוראה תפעולית, סנכרון, כדי שלא ייווצר מצב שעוסק שהיה על בסיס מצטבר, על בסיס מסירת הטובין, קיבל תמורה.

<גיא גולדמן: ההוראה החדשה תקבע שהוא מחויב עם קבלת התמורה וכך יצא שמועד חיוב במס שלו לא יגיע לעולם.

<גיא גולדמן: זה מאפשר לסנכרן בין ההוראה הישנה להוראה החדשה.

ניסן סלומינסקי: טוב.

ניסן סלומינסקי: אנחנו שמחים באמת.

ניסן סלומינסקי: תודה, שוב, לרשות המסים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו שמחים שוב שמגדילים את ההטבה לעסקים קטנים.

אראל מרגלית: יופי, כל הכבוד.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את מועד החיוב במס לעוסקים וליצרנים קטנים, סעיף 1, 2, 11(א) ו-13(א)?

ניסן סלומינסקי: מי בעד, ירים את ידו.

חמד עמאר: אני הרמתי את ידי.

חמד עמאר: בעד סעיפים 1, 2, 11(א) ו-13(א) – פה אחד

ניסן סלומינסקי: יופי.

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

<שלומית ארליך: רק נציין שכיוון שהחלטת הפיצול הונחה אתמול על שולחן הכנסת, אז קודם כל, מבחינה טכנית, תאושר ההחלטה על ידי הכנסת ורק אז תובא לקריאה השנייה והשלישית כמו שאושרה עכשיו ותאושר.

ניסן סלומינסקי: דרככם, שוב תודה לרשות המסים ולשר.

אראל מרגלית: אני רוצה לומר שזה מצוין.

אראל מרגלית: תקשיבו, אנחנו צריכים לעשות סדר בכמה דברים, גם בימי התשלום.

אראל מרגלית: היום, הרבה מאוד מהעסקים מקבלים שוטף פלוס 170, כשהם עוסקים עם רשויות או עם משרדי ממשלה.

ניסן סלומינסקי: פלוס 170?

אראל מרגלית: כן.

אראל מרגלית: זה בדרום.

אראל מרגלית: אני בדקתי את זה.

ניסן סלומינסקי: בדרום זה שונה וקוצר מאוד, לא? זה לא קוצר?

ניסן סלומינסקי: מי בקי בזה?

<שי דותן: יש הנחיה של החשב הכללי לקצר את - - -

ניסן סלומינסקי: ודאי שהיה כך.

ניסן סלומינסקי: ההנחיה לקצר מאוד.

אראל מרגלית: הייתי עם חברת מזגנים שקיבלה עכשיו הזמנה לעיר הבה"דים והסתכלתי בדיוק מה תנאי התשלום שלה.

אראל מרגלית: אני מבין שיש כוונות טובות.

אראל מרגלית: זה היה רק לדרום עצמו.

ניסן סלומינסקי: צה"ל הוא ממלכה בפני עצמה.

אראל מרגלית: בואו נעשה את זה ברמה של החוק.

אראל מרגלית: תיקחו את אותו דבר שעשיתם פה, תביאו לנו – תאמינו לי, זה יותר מכל ההטבות שנותנים אחרי המלחמה הזאת: אתם תתנו לאנשים אוויר.

אראל מרגלית: בואו תיקחו את זה ותלכו אתנו, קואליציה, אופוזיציה, מה שאתם רוצים.

אראל מרגלית: תלכו אתנו על כמה עניינים כאלה.

ניסן סלומינסקי: כמה החשבת כללית קיצרה את הזמן?

ניסן סלומינסקי: אני זוכר - - -

אראל מרגלית: לא קיצרו.

אראל מרגלית: קודם כל, זה היה רק לדרום וחוץ מזה, זה לא קוצר באמת.

ניסן סלומינסקי: רגע, קודם כל בוא נראה לגבי הדרום.

<שי דותן: למיטב ידיעתי, זה תוך 30 יום.

<שי דותן: למיטב זכרוני.

ניסן סלומינסקי: צריכים לבדוק את זה.

ניסן סלומינסקי: להערכתי היא קיצרה את זה וצריכים לעמוד על זה, כמו שאומרים.

אראל מרגלית: אבל בכל הארץ.

אראל מרגלית: בכל הארץ הרשויות המקומיות משלמות תנאי תשלום בלתי אפשריים והשחקנים הקטנים לא יכולים להתחרות בזה כי אין להם מקורות מימון של האשראי הזה.

אראל מרגלית: אני אומר לכם.

אראל מרגלית: הם גם לא רוצים לשנות את חוק המכרזים כדי לתת לקטנים להיכנס כי מפחדים משחיתות, זו גם כן שערורייה.

אראל מרגלית: מה זה שחיתות?

אראל מרגלית: ניר, תעבדו איתם, תביאו את העניינים האלה.

אראל מרגלית: התיקונים האלה יתנו למשק הישראלי טיפה אוויר.

<ניר בן אהרון: השלטון מקומי זה לא קל, אבל אני רוצה לראות מה אפשר לעשות.

ניסן סלומינסקי: הישיבה הזאת הסתיימה וממשיכים לנושא הבא.