ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 236, 2014-09-09 13:00

דוד רותם: רבותיי, אני פותח את הישיבה.

דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בכללי לשכת עורכי הדין (מתן סעד משפטי למעוטי אמצעים), הצעה שדוחף אותה חבר הכנסת יריב לוין כבר כמה שנים.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: הכללים שאנחנו עוסקים בהם היום הם תולדה של הצעת חוק שהוגשה על ידי בקדנציה הקודמת, שתכליתה הייתה לקבוע מתן סעד משפטי למעוטי אמצעים כסמכות שבחובה של לשכת עורכי הדין.

יריב לוין: החוק הזה, בזכות הטיפול היעיל של הוועדה בראשותך, היה החוק שהצלחתי להעביר מאז כניסתי לכנסת.

יריב לוין: מאז חלפו יותר מ-5 שנים, 67 חוקים נוספים בקריאת שנייה ושלישית, ותקנות אין.

יריב לוין: הדבר הזה הוא לא תולדה של הוועדה, אלא תולדה של הרבה מאוד קשיים שהיו בדרך.

יריב לוין: היו וויכוחים על כל מיני מרכיבים בעניין הזה.

יריב לוין: בסופו של דבר אני שמח שמובאות בפנינו תקנות שמוסכמות, כפי שאני מבין, על משרד המשפטים, ואושרו כנדרש - למעשה כללים - במועצה הארצית של הלשכה.

יריב לוין: אני רוצה לומר שיש דברים שאולי הייתי עושה קצת אחרת, אבל הניסיון מלמד שאם לא נאשר את הכללים האלה, רוב הסיכוי שנישאר בלי כללים בכלל, כאשר הבחירות בלשכה מתקרבות.

יריב לוין: אני חושב שהפרויקט של "שכר מצווה" למתן סעד משפטי למעוטי אמצעים הוא פרויקט עם חשיבות עצומה, עם הישגים מאוד גדולים.

יריב לוין: אני חושב שהעיגון והאישור של התקנות יבטיחו את המשך קיום הפרויקט, את התקצוב שלו בדרך כזאת שאפשר יהיה לתת שירות בהיקף רחב.

יריב לוין: יצילו סדרי גודל של מאות מקרים מידי שנה.

יריב לוין: מכיוון שזאת הזדמנות היסטורית שהצלחנו להביא את כל הגורמים להסכים איכשהו על איזה שהוא נוסח, הייתי מאוד שמח אם נאשר את הכללים, למרות שאם הדברים היו תלויים בנו היינו דברים מסוימים משפרים ומתקנים.

<רן מלמד: אני רוצה לברך על הכללים האלה.

<רן מלמד: אני חושב שפרויקט "שכר מצווה" עושה עבודה מעולה.

<רן מלמד: אנחנו גאים שהפרויקט מתקיים בהרבה מאוד מקומות בארץ בתוך מרכזי הזכויות שלנו, דבר שעוד יותר יוצר חיבור עם הלשכה ועורכי הדין.

<רן מלמד: יש לנו הערות ספציפיות, אבל ככלל הפרויקט הזה הוא פרויקט מבורך, אדיר.

<רן מלמד: אני מודה לחבר הכנסת לוין ולך על הקבלה של זה היום.

אלעזר שטרן: הנוסח שמונח פה על שולחן הוועדה זה הנוסח שאושר במועצה הארצית, עם תיקוני ניסוח קלים שנעשו בתיאום עם לשכת עורכי הדין ועם משרד השפטים.

אלעזר שטרן: יהיה תיקון ניסוח שאני אקרא.

אלעזר שטרן: הוא עוד לא מופיע בנוסח שלפני

אלעזר שטרן: כם כאן היום.

אלעזר שטרן: הגדרות 1.

אלעזר שטרן: בכללים אלה – "הכנסה" - כהגדרתה בתקנות הסיוע; "חוק הסיוע" – חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב-1972; "יחידה לסיוע משפטי" – יחידה שהוקמה לפי סעיף 6.

אלעזר שטרן: "ייצוג משפטי" – ייצוג בפני ערכאות שיפוטיות או מעין שיפוטיות; "ממונה ארצי" – מי שהתמנה לפי סעיף2; "ממונה מחוז" – מי שהתמנה לפי סעיף 2; ההגדרה "סיוע ראשוני" - תימחק.

אלעזר שטרן: במקום ליצור שתי הגדרות נפרדות, האחת של "סיוע ראשוני" והשנייה של "סעד משפטי", הרכיבים של המונח "סיוע ראשוני" ייכנסו לתוך ההגדרה של "סעד משפטי".

אלעזר שטרן: "סעד משפטי" – ייעוץ משפטי, ייצוג משפטי או שניהם יחד.

אלעזר שטרן: לעניין זה – ייעוץ משפטי לרבות כתיבת מכתבים, מילוי טפסים, בקשות דחופות המופנות לערכאות שיפוטיות או מעין שיפוטיות.

אלעזר שטרן: "רכוש" – זכויות במיטלטלין או במקרקעין בזכות שבדין או בזכות שביושר, וכן כספים לרבות פיקדונות, איגרות חוב, ניירות ערך, קופות גמל או מסמכים סחירים אחרים; לעניין זה – לא יראו זכות בעלות או חכירה לדורות בדירת מגורים אחת כ"רכוש"; "השכר הממוצע" – כהגדרתו בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשכ"ח-1968; "תחנה" או "תחנת סיוע משפטי" – תחנה שהוקמה על ידי ממונה המחוז לפי סעיף2 אליה פונה מבקש בבקשה לקבלת סעד משפטי לפי סעיף 7(א); "תקנות הסיוע" – תקנות הסיוע המשפטי, התשל"ג-1973.

אלעזר שטרן: ממונה מחוז 2.

אלעזר שטרן: המנהל הכללי של הלשכה ימנה ממונה מחוז שהוא חבר בלשכה, לכל יחידה לסיוע משפטי במחוזות הלשכה ורשאי הוא למנות ממונה מחוז אחד למספר מחוזות; ממונה מחוז יקים תחנת יחידה לסיוע משפטי אחת או יותר לפי הצורך.

אלעזר שטרן: מתן סעד 3.

אלעזר שטרן: סעד משפטי יינתן על ידי ממונה מחוז ביחידות הסיוע או על ידי עורך דין שהוא מינה משפטי על פי כתב מינוי.

<רן מלמד: אנחנו חושבים שמה שחסר בסעיף הזה זו הגדרה של קריטריונים לעורך הדין הממונה.

<רן מלמד: אנחנו רוצים שעורכי הדין שנותנים את הסיוע יהיו עורכי דין שמתמחים בתחום שהם נותנים את הסיוע.

<רן מלמד: אם אפשר, לפחות לכתוב שיהיו איזה שהם קריטריונים, או לחילופין, שעו"ד שרוצה לעסוק בנושא דיור ולא מכיר את התחום, יעבור איזו שהיא הכשרה.

<רן מלמד: אנחנו חושבים - -

יריב לוין: פירושו להחזיר את העסק למועצה הארצית.

יריב לוין: לא הייתי מציע את זה.

יריב לוין: אין מה לעשות.

יריב לוין: אתה צודק, אבל - -

אורית סטרוק: אתה רציני, יריב?

אורית סטרוק: אנחנו מאפשרים לעורך דין שלא מבין שום דבר - -?

יריב לוין: לא, זה לא קורה.

יריב לוין: בשביל זה יש ממונה ויש אחראי.

אברהם מיכאלי: אין דבר כזה.

אורית סטרוק: יש דבר כזה.

יריב לוין: אורית, אני מכיר את הפרויקט הזה שנים ארוכות.

יריב לוין: הייתי בין היוזמים שלו.

יריב לוין: אין דברים כאלה.

יריב לוין: השירות ניתן על ידי אנשים שמבינים ועושים.

יריב לוין: הם עושים מלאכת קודש.

יריב לוין: האויב של הטוב הוא הטוב ביותר, חד וחלק.

יריב לוין: אין בעיות מהסוג הזה .

יריב לוין: יש ממונה.

יריב לוין: הוא מפקח.

יריב לוין: הוא קובע מי מקבל את התיקים.

יריב לוין: אין פה אנשים שמרוויחים כספים.

יריב לוין: אין חשש כזה.

<רן מלמד: עורך דין לא יודע לדבר עם האוכלוסייה שמגיעה - -

יריב לוין: תשמע, הכל נכון.

יריב לוין: אפשר להעביר אותם קורס באמהרית ואפשר הכל, רק הבעיה היא שלא יהיה פרויקט ולא יהיה כלום.

יריב לוין: אנחנו נותנים מה שאפשר.

יריב לוין: המהות של הפרויקט הזה - אני אזכיר לך כי זה לב העניין - זו העובדה שאתה מצליח להביא את השירות לאנשים למקום שלהם, לא שהם צריכים לנסוע ולחפש.

יריב לוין: מביאים ונותנים להם את השירות.

יריב לוין: יש גם תהליך של מיון.

יריב לוין: אחר כך, אם מישהו צריך לקבל איזה שהוא ייעוץ יותר רחב ויותר מעמיק, זה הולך באיזה שהוא תהליך שהוא הרבה יותר מקצועי.

יריב לוין: זה מגיע לעו"ד שמתעסק בתחום, עם התמחות בלטיגציה.

יריב לוין: כשאתה נכנס למשרד עורכי דין בשוק הפרטי - - עו"ד, להבדיל מרופא, הוא עו"ד לכל נושא שהוא מחליט להתעסק בו.

יריב לוין: הדבר הזה לא נקי מבעיות.

יריב לוין: אם רוצים לתת הסמכה לעו"ד רק בתחום מסוים, או רוצים שנעשה הפרדה בין עו"ד של לטיגציה לאחרים כמו שזה קיים במדינות אחרות, זה חורג לגמרי מכאן.

<חן וונדרסמן: יריב, אני רוצה להסביר את הרציונל מאחורי הסעיף הזה, למה כתבנו אותו כמו שכתבנו אותו.

<חן וונדרסמן: זה מכוון שאין פה קריטריונים.

<חן וונדרסמן: זה לא הוסר בהפתעה.

<חן וונדרסמן: הסיבה היא שבפועל ובשטח אנחנו רואים שהאפשרות שלנו לתמרן עם עורכי הדין הצעירים, אלה שנמצאים שנה בשוק, היא הרבה יותר גדולה.

<חן וונדרסמן: הרבה פעמים עורכי דין לא מעוניינים לקחת תיקים קטנים.

<חן וונדרסמן: הם לא רוצים לקחת תיקים שהם עובדים עליהם שעה או שעתיים, כמו למשל איזה צו תשלומים בהוצאה לפועל.

<חן וונדרסמן: הם רוצים לקחת תיקים רציניים.

<חן וונדרסמן: מה שקורה שהרבה פעמים כאשר אנחנו מעבירים את התיקים היותר פשוטים, אלה שבאמת צריך לעשות בהם תהליך אחד או שניים, הם פשוט נופלים בין הכיסאות, לכן חשבנו שזה נכון לא לאפשר כתיבה ברורה של הקריטריונים בכללים.

<חן וונדרסמן: כמובן שהכשרה של עורכי דין היא חובה.

<חן וונדרסמן: אנחנו לא נותנים לאף אחד לייצג בלי הכשרה, משום שזה מעבר על כללי האתיקה.

<חן וונדרסמן: אין פה שאלה.

אלעזר שטרן: שכר טרחת 4.

אלעזר שטרן: (א) לא ייגבה שכר טרחה בעד מתן סעד משפטי שהוענק לפי כללים אלה.

אלעזר שטרן: עורך דין (ב) חבר הלשכה שנתמנה כאמור בסעיף 3 לא יגבה שכר טרחה בעבור עניינים נוספים הקשורים במישרין או בעקיפין למינוי האמור במשך שנה מיום קבלת התיק לטיפולו.

אלעזר שטרן: ממונה ארצי 5.

אלעזר שטרן: (א) המנהל הכללי של הלשכה ימנה ממונה ארצי, שהוא חבר הלשכה, לממונה על היחידיות לסיוע משפטי במחוזות הלשכה.

אלעזר שטרן: (ב) ממונה ארצי רשאי ליטול לעצמו כל סמכות הנתונה לממונה מחוז.

אלעזר שטרן: יחידה לסיוע 6.

אלעזר שטרן: המנהל הכללי של הלשכה יקים יחידה לסיוע משפטי בכל אחד ממחוזות הלשכה משפטי שתפקידה מתן סעד משפטי למעוטי אמצעים שאינם זכאים לכך מהמדינה לפי חוק, בהתאם לכללים אלה.

אלעזר שטרן: בקשה לקבלת 7.

אלעזר שטרן: (א) המבקש סעד משפטי, יגיש בקשה ליחידה לסיוע משפטי הנמצאת בתחום סעד משפטי מחוז הלשכה בו נמצא מקום מגוריו; הבקשה תהיה ערוכה בטופס שיימסר חינם בכל תחנה או באתר האינטרנט של הלשכה.

אלעזר שטרן: (ב) המבקש יחתום על כתב התחייבות בלתי חוזרת ולפיו הוצאות משפט אשר ייפסקו לטובתו, יועברו לקרן "שכר מצווה בע"מ".

אלעזר שטרן: הסעיף הזה היה במקור ממוקם במקום אחר, בסעיף 9, והועבר לפה.

אלעזר שטרן: פה הוא פשוט יותר מתאים.

אלעזר שטרן: (ג) סעד משפטי יינתן אם נוכח ממונה המחוז או עורך הדין שהוא מינה לדעת, לפי אמות המידה הקבועות בסעיף 9, שאין ידו של המבקש משגת לשאת בהוצאות הסעד.

מרב מיכאלי: ב7(א) הטופס יימסר חינם בכל תחנה או באתר האינטרנט.

מרב מיכאלי: למה לא גם וגם?

מרב מיכאלי: למה לא במקומות נוספים?

מרב מיכאלי: עמותת ידיד עשתה רשימה של המקומות הנוספים שאפשר וכדאי, לדעתי, שבהם יהיה הטופס הזה בשביל שהציבור ידע שהשירות הזה עומד לרשותו.

מרב מיכאלי: זה לא דבר טריוויאלי.

<חן וונדרסמן: הטופס לא מפרט את השירות.

<חן וונדרסמן: הטופס הוא טופס קבלה של הפונה.

<חן וונדרסמן: ממילא, כשהוא יגיע לפגישת ייעוץ, הוא מחויב למלא את הטופס.

<חן וונדרסמן: הטופס הוא לא טופס אינפורמטיבי.

<חן וונדרסמן: הוא טופס - -

אורי מקלב: היא מדברת על מידע, שידעו שיש אפשרות.

מרב מיכאלי: אני חושבת שזה משהו שעולה מתוך הדברים.

דוד רותם: את רוצה שבמקום המילה "או" יהיה כתוב "ובאתר האינטרנט".

מרב מיכאלי: אל"ף, בתור שלב ראשון, ובי"ת, אני רוצה שתשקלו אם אתם יכולים להגיד את המקומות שאתם מציעים.

<רבינוביץ שני: אנחנו מבקשים שזה יהיה זמין בלשכות הוצאה לפועל, בבתי המשפט ובלשכות של הסיוע המשפטי, כדי ליידע את האנשים שאין להם גישה לאינטרנט שהאפשרות הזאת קיימת.

<רן מלמד: אני מבקש שהטופס יהיה בערבית וברוסית.

<רן מלמד: אני חושב שאלו שתי אוכלוסיות מאוד גדולות שלא תמיד, גם אם הן הרבה שנים בארץ, יודעות לקרוא עברית.

<רן מלמד: אני חושב שצריך לתרגם להן את הטופס.

אורית סטרוק: מה עם אמהרית?

<רן מלמד: באמהרית הקבוצה קטנה מידי.

<רן מלמד: אני חושב ששתי הקבוצות הגדולות זה ערבית ורוסית.

<רן מלמד: זה מהניסיון שלנו.

<חן וונדרסמן: אני רוצה להסביר קצת על הטופס, כי לדעתי יש איזה חוסר הבנה מה זה הטופס הזה.

<חן וונדרסמן: הטופס הזה הוא איזו שהיא אינדיקציה שלנו כמטה שעובד עם אותם אנשים, עם אותם פונים, לקטלג אותם, לראות מה ההכנסות שלהם, מה אותו בן אדם מרוויח, האם יש לו רכוש, האם אין לו רכוש.

<חן וונדרסמן: העובדה שהטפסים האלה יחולקו ביותר מקומות, לא תשנה את ההרחבה של מתן הסיוע.

<חן וונדרסמן: זה לא ישפיע.

מרב מיכאלי: ברור לגמרי שזה לא משנה את הקריטריונים.

מרב מיכאלי: הקריטריונים נשארים אותם קריטריונים.

<חן וונדרסמן: המטרה שלכם שיהיה יותר פרסום.

<חן וונדרסמן: אתם רוצים שיהיה יותר פרסום.

<חן וונדרסמן: הטופס זו לא הדרך.

יריב לוין: הטופס הוא לא הפרסום.

<חן וונדרסמן: אני לא חושבת שאם נשנה את העניין לגבי הטופס, זה יגיע למטרה שאותה אתם רוצים לקדם.

<חן וונדרסמן: זה לא מה שאתם רוצים לעשות.

<רן מלמד: אם מה שאת אומרת - -

דוד רותם: רן, כל מי שיגיע בסופו של דבר לפגישת ייעוץ, יסבירו לו מה כתוב בטופס.

<חן וונדרסמן: בדיוק.

<רן מלמד: לפי הטענה הזאת לא צריך פרסום באתר האינטרנט.

<רן מלמד: הייתי מציע להוסיף סעיף שמדבר על הפרסום.

מרב מיכאלי: ערבית ורוסית כן צריך להוסיף כאן בסעיף.

מרב מיכאלי: גם אם מישהו מגיע לפגישה, בשביל למלא, לקרוא - -

<חן וונדרסמן: אני לא בטוחה שאפשר לאשר את זה בצורה - -

יריב לוין: הטופס צריך להיות טופס שהמינהלת של הפרויקט יודעת לטפל בו.

יריב לוין: זו תכלית הטופס.

יריב לוין: הוא ישב בתחנה עם הנציג שיעזור לו למלא אותו.

<חן וונדרסמן: הפונים לא ממלאים את הטופס לבד.

<רן מלמד: סליחה שאני מקשה, אבל אם יגיע אדם שלא יודע לדבר עברית מספיק טוב, תדעי להצמיד לו עורך דין שיודע את השפה?

יריב לוין: כן, זה מה שקורה בפועל.

<חן וונדרסמן: זה לא יעזור שהוא ימלא טופס בשפה הרוסית או בשפה הערבית אם אני כמטה מקבלת את הטופס ולא יודעת לקרוא את השפה.

<רן מלמד: הוא צריך להבין את מה שמבקשים ממנו.

<חן וונדרסמן: הוא מבין.

<רבינוביץ שני: הוא צריך לחתום על הטופס?

<רן מלמד: אם את רוצה שהוא ימלא טופס עם הפרטים שלו שיקבע את הזכאות שלו, הוא צריך להבין בשפה שלו.

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: תבין דבר פשוט.

יריב לוין: הטופס הוא לא איזה משהו מורכב.

יריב לוין: זה לא הסיוע המשפטי של המדינה, ששם יש משהו הרבה יותר מורכב.

יריב לוין: המטרה היא שהמנגנון המינהלי יהיה פשוט ככל הניתן, כדי שהמערכת תשקיע במתן הסיוע, לא במנהלה מסביבו.

יריב לוין: אומרים לבן אדם לכתוב כמה פרטים בסיסיים.

יריב לוין: אם מגיע אדם שאיננו דובר עברית, לא מבין, אין איתו מישהו שבא איתו ויודע לתרגם ולהסביר לו, וכלו כל הקיצין, אז מוצאים פתרון של לחבר לו מישהו שמבין ויודע.

יריב לוין: אתה לא יכול להעמיד בכל תחנה, בכל מקום 8 עורכי דין שכל אחד דובר שפה אחרת.

דוד רותם: אם יהיו תקלות, יהיה צריך לפנות ללשכה כדי שתתקן את התקנות.

יריב לוין: אני מזכיר לך עוד דבר אחד חשוב.

יריב לוין: הכללים האלה נועדו למטרה של עיגון הנושא של איך אתה נותן את הזכאות ועיגון התהליך.

יריב לוין: הם לא כניסה לכל פרטי הפרטים של מה בדיוק כתוב בטופס, באיזה סטנד הטופס הזה יימצא וכן הלאה.

יריב לוין: אני אזכיר ליושב ראש שהיה פה ויכוח אם בכלל צריך שיהיו כללים.

יריב לוין: דעתי, אגב, שהפרויקט יכול לעבוד עם ההסדר שלו.

יריב לוין: היושב-ראש היה זה שאמר שהוא רוצה שיהיו כללים.

יריב לוין: הוא דיבר על הנושאים האלה.

יריב לוין: אין כוונה להיכנס לפרטי המינהלת של הלשכה, באיזה גודל טופס, האם האותיות יהיו גדולות או קטנות.

יריב לוין: אם רוצים להכשיל את העסק, זה המתכון להכשיל אותו.

<רן מלמד: אנחנו מדברים על בדיוק הפוך.

יריב לוין: זה לא יהיה.

יריב לוין: פירושו של כל דבר כזה הוא להחזיר את העסק, להתחיל את כל הסיפור מהתחלה.

<חן וונדרסמן: הסיטואציה הזאת לא קורית.

<חן וונדרסמן: היא לא קרתה מעולם.

אלעזר שטרן: מבחינה פורמאלית הסמכות של הוועדה היא לאשר רק חלק מסוים מהכללים האלה.

אלעזר שטרן: לפי ההסמכה בחוק, הסמכות היא לאשר רק את הסעיפים שנוגעים לאמות המידה.

אלעזר שטרן: מבחינה פורמאלית הוועדה יכולה לאשר רק את הדברים שנוגעים לאמות המידה, כך שהדיון הזה הוא דיון ראוי, אבל לא בטוח שהוועדה היא - - הסיבה שכל המעטפת נמצאת היא בגלל שבדיון הקודם שהתקיים ב-2011, הוגשו כללים לוועדה שכללו בעיקר את אמות המידה, כאשר אז היושב-ראש אמר שהסמכות של הוועדה היא רק אמות המידה וכדאי שיהיו כללים.

<רן מלמד: אני מחייב את הפרויקט, אני מחייב את החוק.

<רן מלמד: זה פרויקט מקדים.

<רן מלמד: בגלל שאנחנו עובדים עם האנשים בשטח אנחנו מכירים את הבעיות.

יריב לוין: שבו עם הלשכה, תגידו להם שבאופקים יתגברו תגבור כזה כי נתקלתם שם בבעיות, במקום אחר ייצרו עמדה של הטפסים.

יריב לוין: לא צריך כל דבר לקבוע בתוך כללים.

<חן וונדרסמן: רוב העמותות שאנחנו עובדים איתן רואות שאין מצבים כאלה בשטח.

<חן וונדרסמן: אני לא זוכרת שאי פעם נתקלנו בסיטואציה כזאת.

<רן מלמד: כשאת יושבת בתוך מרכזי הסיוע של ידיד אנחנו נותנים לך את השירות של התרגום.

<רן מלמד: אני עדיין אומר לך שמי שעובד הרבה מאוד שנים על נושא של הנגשה לשונית, תרבותית - אני חושב שזאת זכות יסוד של בן אדם - הנושא הזה הוא קריטי, חשוב דווקא בלשכת עורכי הדין.

<חן וונדרסמן: אני אומרת לך שאני מחויבת לתת את השירות לפי החוק, כאשר החוק הזה לא מבדיל בין שפות שונות.

<חן וונדרסמן: החובה היא חובה כלפי כולם.

אלעזר שטרן: (ד) ממונה מחוז או עורך הדין שהוא מינה רשאי לחקור את המבקש ולדרוש ממנו תצהיר ומידע, בעל פה ובכתב, להוכחת פרטי הבקשה; היקף החקירה והדרישה יכול שישתנה בהתאם לסעד המשפטי המבוקש.

<רבינוביץ שני: כפי שכתבנו בנייר העמדה שלנו, אנחנו חושבים שזה מעניק סמכות ושיקול דעת יותר מידי רחבים.

<רבינוביץ שני: לא מדובר כאן בגוף ציבורי, מדובר כאן בעו"ד פרטי שיושב מול אדם.

יריב לוין: זה גוף ציבורי לחלוטין.

דוד רותם: ידיד זה גוף ציבורי.

<רבינוביץ שני: הסמכות המאוד כללית ורחבה הזאת לחקור בכתב ובעל פה בלי שום הגבלות מעלה חשש שעלה בעבר.

אברהם מיכאלי: הוא יכול מקסימום להגיד לו שהוא לא זכאי.

אברהם מיכאלי: את הקונספציה הבנו.

אברהם מיכאלי: מדובר פה בסיוע מוגבל.

<רבינוביץ שני: .

<רבינוביץ שני: יש כאן אמות מידה לגבי מצב כלכלי.

<רבינוביץ שני: זה במפורש בסעיף 9.

<רבינוביץ שני: לא ברור לי למה צריכים להעניק סמכות כה רחבה לחקור לגבי כל מצב כלכלי, לגבי כל מה שעו"ד רוצה.

דוד רותם: כי אנחנו רוצים לדעת אם יש לו הכנסה או אין לו הכנסה.

<רבינוביץ שני: את זה אפשר לקבל ממסמכים.

<רבינוביץ שני: יש את סעיף 9 שקובע לפי איזה אמות מידה קובעים את הזכאות.

<רבינוביץ שני: אין לנו התנגדות לבקש מהפונה לחתום על תצהיר בפני עורך הדין.

<רבינוביץ שני: אני חושבת שאין מקום לסמכות רחבה כזאת.

דוד רותם: אם נתחיל לשלוח אותם לעורכי דין לחתום על תצהירים, זה יהיה סיפור.

<רבינוביץ שני: המילה "לחקור" בעייתית.

יריב לוין: אנחנו קובעים מסגרת כללית.

יריב לוין: אנחנו לא נכנסים אם מותר יהיה לו לבקש מסמך כזה או אסור יהיה לו לבקש מסמך כזה.

יריב לוין: זה לא עובד ככה.

<רבינוביץ שני: ההיפך.

<רבינוביץ שני: הסעיף הזה אומר שמותר לו הכל.

יריב לוין: נכון, מותר לו לעשות בדיקה.

יריב לוין: המשאבים הם מוגבלים.

יריב לוין: אנחנו רוצים לתפוס את הרמאים.

<רבינוביץ שני: הסמכות לחקירה כללית כזאת היא בעייתית.

יריב לוין: מי שלא רוצה להיחקר - -

<רבינוביץ שני: אין שום סיבה להיחקר.

יריב לוין: בטח שיש סיבה.

יריב לוין: יש סיבה, משום שבעולמנו אנשים מנצלים את הדבר הזה.

יריב לוין: על חשבון הזכאים האמיתיים שזקוקים לזה הם מקבלים את השירות.

יריב לוין: הסל מוגבל.

יריב לוין: זה לא סל שאתה אומר שכל מי שעומד בקריטריונים מקבל שירות.

יריב לוין: זה לא המצב.

יריב לוין: המצב הוא שאתה מקבל שירות על פי מה שיש.

יריב לוין: אם אנשים שלא זכאים יקבלו, זה בסוף יבוא על חשבון אחרים.

יריב לוין: זה מה שיקרה פה.

יריב לוין: את זה אנחנו לא רוצים.

אלעזר שטרן: החלטה בבקשה 8.

אלעזר שטרן: (א) ממונה מחוז או עורך הדין שהוא מינה ייתן בכתב את החלטתו לקבלת סעד משפטי בבקשה לקבלת סעד משפטי; החליט בחיוב – יציין את העניין בו יינתן הסעד ואת היקפו; החליט בשלילה – טעונה החלטת הדחייה אישור ארצי אשר יציין את נימוקיו.

אלעזר שטרן: (ב) הודעה בכתב על החלטה לפי סעיף זה תומצא לידי המבקש, בדואר רשום או במסירה ידנית.

אלעזר שטרן: אמות מידה 9.

אלעזר שטרן: סעד משפטי יינתן למבקש שאיננו חבר בני אדם, ושאין לו רכוש שוויו לזכאות לקבלת סעד עולה על הנקוב בסעיף 9(2)(ב) הניתן למימוש או שבשלו יוכל ליטול משפטי הלוואה, ובהתקיים כל אלה:

אורית סטרוק: למה רק למי שאיננו חבר בני אדם?

אורית סטרוק: למה עמותות שהן לא למטרת רווח לא יוכלו לקבל סעד כזה?

דוד רותם: חברות ועמותות שימנו - -

אורית סטרוק: למה עמותה שלא למטרת רווח לא תוכל לקבל?

אורית סטרוק: אם היא עומדת בכללים שרשומים מפה ואילך, למה שלא תקבל?

יריב לוין: כי המשאבים מוגבלים.

יריב לוין: השירות הזה הוא גם לא שירות שמתחרה בסיוע המשפטי המדינתי.

יריב לוין: הוא שירות שבא להשלים נקודות מסוימות שחסרות בסיוע המשפטי המדינתי, למשל ההנגשה של השירות לאנשים בשטח, למשל טיפול במקרים שהם בעיקר בתחום דיני משפחה שהם קשים ובעייתיים.

יריב לוין: כל פריצה של המסגרת הזאת תבוא על חשבון מקרים אחרים.

אורית סטרוק: אתה אומר שהשמיכה קצרה מאוד.

יריב לוין: ודאי.

יריב לוין: זה ברור.

יריב לוין: סדרי העדיפויות הגיוניים וסבירים.

אלעזר שטרן: את ההגבלה של "איננו חבר בני אדם" יש גם בתקנות הסיוע המשפטי.

אלעזר שטרן: הוא אינו זכאי לקבלת סיוע משפטי מהמדינה על פי חוק הסיוע ואם פנה לפני כן לקבלת סיוע משפטי מהמדינה, ימציא מכתב דחייה מאת הלשכה לסיוע מפשטי; נתקיימו בו הוראות תקנה 2 לתקנות הסיוע בשינויים אלה:

אלעזר שטרן: הכנסתו אינה עולה על 85% מהשכר הממוצע, או שהיא עד 20% מעל לתקרת ההכנסה המרבית הקבוע בתקנה 2 לתקנות הסיוע, לפי הגבוה מביניהם; שווי רכושו אינו עולה על סכום עד 6 פעמים השכר הממוצע.

אלעזר שטרן: בתקנות הסיוע המשפטי יש את שתי החלופות.

אלעזר שטרן: שם מדובר על 67% מהשכר הממוצע כשמדובר על יחיד או על משפחה עד 3 נפשות.

אלעזר שטרן: מעבר למשפחה של 3 נפשות מודדים מבחינת הכנסה עוד 6% לכל בן משפחה.

אלעזר שטרן: אם יש משפחה של 7 נפשות, זה יהיה 91% לפי תקנות הסיוע.

אלעזר שטרן: פה הרף עולה.

אלעזר שטרן: זה לא 67%, אלא 85% מהשכר הממוצע או 20% מעל הסכום.

אלעזר שטרן: אם ניקח את אותה משפחה של 7 נפשות, אז לפי תקנות הסיוע זה יוצא 91%, כאשר פה מישהו שיהיה לו עד 111% מהשכר הממוצע יוכל לקבל לפי הכללים האלה.

אלעזר שטרן: פער של 20% מהתקרה הכי גבוהה שיש.

יריב לוין: אתה בעצם מייצר עוד שכבה.

יריב לוין: אתה לא מחריף את הסיוע המשפטי, אלא נותן לו תגבור מעבר לצד של ההנגשה שהוא לב הפרויקט.

אלעזר שטרן: עניינים בהם 10.

אלעזר שטרן: סעד משפטי יינתן בעניינים שלהלן: יינתן סעד משפטי ענייני משפחה כהגדרתם בחוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ"ה-1995; הגנת זכויות הנוגעות למגורים, לרבות בעלות, תביעות פינוי או סילוק-יד, דמי שכירות, דמי מפתח ותיקוני המושכר, למעט רישום הקניית זכות במקרקעין או כל פעולה אחרת בקשר לכך; עניינים כספיים, למעט תובע בתביעות נזיקין ולמעט עניינים לפי פקודת מס הכנסה, חוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1976, חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961, או חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963;

אורית סטרוק: פה זו שוב שמיכה קצרה?

יריב לוין: כן, זה המצב.

אורית סטרוק: יש אנשים שיש להם נזקים ומס רכוש עושה טעויות.

אורית סטרוק: אם יש להם את היכולת לבוא ולהתמודד עם זה בבית משפט - -

יריב לוין: בדרך כלל מה שקורה הוא שמי שיש לו נזקים בתחום הזה, לא נכנס לקריטריון הזכאות מבחינת היקף הרכוש שלו.

יריב לוין: בסעיף הקודם יש לך קריטריון זכאות לקבל את השירות על פי מצב מסוים.

יריב לוין: אם אתה נמצא במצב שיש לך תביעות לקרן פיצויים ומס רכוש, זה אומר שיש לך רכוש יותר גבוה.

יריב לוין: אם הייתי מרכיב את הרשימה, הייתי עושה אותה קצת אחרת.

יריב לוין: לכל אחד יש את האג'נדה שלו איזה נושאים הם הכי חשובים, איזה פחות.

אורית סטרוק: אני לא מדברת על חשובים, אני מדברת על מצויים.

יריב לוין: זה מצויים וחשובים.

יריב לוין: זה שילוב של הדברים.

יריב לוין: הלשכה עשתה דיונים במועצה עם כל הגורמים שיש לה שם.

יריב לוין: היא קיבלה איזו שהיא החלטה שיש בה מזה ומזה.

יריב לוין: מתוך ההיכרות שלי עם הפרויקט, היא סך הכל די סבירה.

יריב לוין: היא מאפשרת לתת שירות יחסית רחב לפונים בתחומים האלה.

יריב לוין: זה גם סוג של תחומים שהיכולת לתת את השירות היא טובה.

יריב לוין: בסוף כל המערכת הזאת מבוססת על התנדבות.

יריב לוין: יש פה איזה שהוא איזון.

יריב לוין: אם הייתי עושה את הרשימה, אולי הייתי עושה אותה אחרת.

אלעזר שטרן: הרשימה הזאת היא לא ב-100%, אבל היא כמעט ב-100% דומה לרשימה שיש בחוק הסיוע המשפטי.

אלעזר שטרן: אותם תחומים, אותם מבנים.

אלעזר שטרן: עניינים שבית הדין לעבודה מוסמך לדון בהם, למעט עניינים פליליים; תביעות בכל עניין הנוגע לזכויות של חיילים משוחררים; תביעות לפי חוק השבות, התש"י-1950, חוק האזרחות, התשי"ב-

אלעזר שטרן: ענייני רישוי עסקים, עיסוקים או מקצועות, והסדרתם מכוח חיקוק.

אלעזר שטרן: דחיית הבקשה 11.

אלעזר שטרן: (א) על אף האמור בסעיף 10, רשאי ממונה מחוז לדחות בקשה לסעד או הפסקת משפטי, או להפסיק את מתן הסעד המשפטי שהוחל, אף אם התקיימו מתן הסעד המשפטי תנאי הזכאות הקבועים בסעיף 9 אם התקיים אחד מאלה: נמצא כי עניינו של המבקש הוא טרדני או קנטרני, או שאין לו על מה לסמוך, או שאין לו בסיס סביר מבחינת הדין, העובדות או הראיות; המבקש לא התייצב לבירור הראשוני, לא חתם על כתב התחייבות לפי סעיף 7(ב), או אינו פועל לפי הדרישות לצורך בדיקת זכאותו לסעד משפטי, או שהתברר שמצבו הכלכלי אינו כפי שהוא הצהיר והוא אינו עומד בתנאי הזכאות;

<רן מלמד: אפשר לנסות הערה?

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: אתה רוצה להחזיר את זה לוועד המרכזי?

<רן מלמד: אני רוצה להגיד, כי אולי אדוני ישתכנע שלהערה שלי יש מקום.

יריב לוין: אז אין כללים.

<רן מלמד: אתה יכול לשנות פה משפט.

יריב לוין: אתה לא יכול בלי להחזיר את זה למועצה הארצית.

יריב לוין: גם אני הייתי משנה פה דברים.

<רן מלמד: זה לא ההבדל בין הטוב למצוין, זה ההבדל בין לעשות משהו שהוא נכון לבין לעשות מה שהוא טעות.

יריב לוין: אתה מציע שנחזיר את הכללים למועצה ושלא נתקין אותם?

<רן מלמד: כן.

יריב לוין: אני לא בדעתך.

יריב לוין: זה להביא למצב שתחסל את כל הפרויקט.

<רן מלמד: הפרויקט ממשיך היום לעבוד גם ככה.

יריב לוין: מי מבטיח לך שהוא ימשיך?

יריב לוין: למה הוא ממשיך?

<רן מלמד: אדוני, יצא לי להיות שותף להקמה שלו.

<רן מלמד: הפרויקט עובד יפה.

<רן מלמד: הוא ימשיך לעבוד.

יריב לוין: תמיד עם חרב מעל ראשו.

יריב לוין: סתם עשינו את כל המהלך הזה כי שעמם לנו?

<חן וונדרסמן: חשוב להבין שמרגע אי אישור הכללים בדיון הקודם - בטח זוכר את זה יושב-ראש הוועדה - עברנו תהליך מאוד מאוד ארוך.

<חן וונדרסמן: זה לא ששמנו את הכללים, הנחנו אותם, עברו 5 שנים וחזרנו לכנסת.

<חן וונדרסמן: במהלך ה-5 השנים האלו התקיימו עשרות דיונים מול משרד משפטים.

<חן וונדרסמן: הייתי שותפה לכל אחד ואחד מהם.

<חן וונדרסמן: במהלך הדיונים האלה דנו בכל סעיף.

<חן וונדרסמן: אין פה סעיף או תת סעיף שלא דנו בו ולא שקלנו אותו עשרות פעמים ברמה התקציבית, ברמה המשפטית וברמה התפעולית.

<רן מלמד: עם כל הכבוד, יכול להיות שלא ראית את האנשים שאמורים לקבל את הסיוע.

<רן מלמד: את צריכה לחשוב גם עליהם.

<רן מלמד: תעבירו את הכללים האלה ככה.

<רן מלמד: יכול להיות שנצטרך להגיש תיקונים.

<חן וונדרסמן: רן, חשבתי שאתה איתנו.

<רן מלמד: אני איתכם, אבל לבוא לאדם שלא הצליח להגיע - - אדוני, אני אתן לך דוגמה.

<רן מלמד: אנחנו עושים עבודה מאוד דומה.

<רן מלמד: כשאדם צריך להגיע אלינו לפעמים כדי לקבל סיוע, הוא לא יכול להגיע כי הילד חלה או לא היה לו כסף לאוטובוס.

<רן מלמד: בגלל זה לבטל את הזכאות שלו, אני חושב שזה דבר לא ראוי.

<רן מלמד: אם אדוני חושב שהכלל הזה תקין ובסדר, אז יש לנו חילוקי דיעות.

יריב לוין: כשאומרים "לא התייצב לבירור הראשוני", אין פירושו שהוא צלצל ואמר שהילד שלו חולה ובגלל זה הוא לא יכול היה להגיע.

יריב לוין: פירושו של "לא התייצב" שקוראים לאדם, קובעים איתו פעם ופעמיים והוא לא מגיע כי הוא חושב שהוא צריך לקבל את זה בלי שהוא עצמו טורח לשתף פעולה.

<רבינוביץ שני: הוא לא בדיוק חושב ככה.

יריב לוין: כל הפרויקט הזה בא ממקום של לעזור לאנשים, לא ממקום של למנוע מהם את העזרה.

יריב לוין: אם מישהו יצלצל ויאמר שהילד שלו חולה ובגלל זה לא יתנו לא שירות - נו, באמת.

יריב לוין: היה מקרה כזה אי פעם?

יריב לוין: למה סתם לחפש מתחת לאדמה?

<רבינוביץ שני: זה מתוך ניסיון, זה לא סתם.

<רבינוביץ שני: אנחנו לא מנסים לעשות בעיות.

יריב לוין: מתוך ניסיון של אחד מתוך עשרת אלפים מקרים נשלם מחיר שיהיו בחירות בלשכת עורכי הדין - אני לא יודע מי ייבחר שם - והפרויקט הזה יחוסל.

יריב לוין: מה, אתם לא מבינים שזה עומד שם?

יריב לוין: כל עוד החוק קובע שיש חובה אבל החובה מותנית בכללים שלא התקינו אותם, הם פטורים מהחובה.

יריב לוין: הם יאפסו את הסעיף התקציבי ויפרקו את הפרויקט.

יריב לוין: מה נעשה?

יריב לוין: נגיד שהיינו חייבים להתעקש למחוק את העניין שאם הוא לא התייצב לבירור הראשוני הוא לא יקבל - -?

<חן וונדרסמן: אולי זה המקום להזכיר, יריב, שאחד התנאים שהיו בשביל להעביר את הכללים האלה זה שנצרף אליהם נוהל.

<חן וונדרסמן: לאורך כל הדיונים שעשינו מול משרד המשפטים, משרד המשפטים העיר הערות על הנוהל הפנימי.

<חן וונדרסמן: הנוהל הפנימי יפורסם בד בבד עם הכללים, אפילו שלא הובא לאישור.

<חן וונדרסמן: אתם תראו שבנוהל כתוב שניתן לאפשר לפונה להגיע בפעם הראשונה ובפעם השנייה.

<חן וונדרסמן: רק בפעם השלישית, אם אין סיבה סבירה ומוצדקת, הוא לא יקבל.

<רן מלמד: תכתבי את המילים "בכפוף לנוהל".

<חן וונדרסמן: לא כותבים את זה בכללים.

יריב לוין: תשב עם הלשכה.

יריב לוין: אני בטוח שהם יהיו פתוחים להערות מהסוג הזה.

יריב לוין: מה המטרה של כל העניין?

יריב לוין: אני מלווה את המלחמה על הדבר הזה משנת 1999, לא מאתמול.

יריב לוין: זה לא פרויקט מובן מאליו שלוקחים כסף שעורכי דין משלמים דמי חבר ומשקיעים באופן מחייב בפרויקט של סיוע משפטי.

יריב לוין: זה לא דבר מובן מאליו.

יריב לוין: הסכנה שיקום יום אחד רוב בלשכה שירצה להפסיק את הדבר הזה היא לא סכנה תיאורטית, כבר התמודדנו איתה כמה פעמים בדרך.

יריב לוין: זה מה שעומד כאן על כף המאזניים, דקדוקי העניות האלה מול השאלה שכל הפרויקט יכול לקרוס בוקר אחד.

יריב לוין: על זה אנחנו נלחמים.

יריב לוין: זה לא מושלם.

יריב לוין: זה אף פעם לא יהיה מושלם.

יריב לוין: גם אם נכניס את כל התיקונים שאתם מציעים, יהיה המקרה שלא חשבנו עליו ויהיה הדבר הזה שיעשה עוול למקרה אחד ממאה.

יריב לוין: זה יכול לקרות.

יריב לוין: צריך לראות את המטרה.

יריב לוין: יש התדיינות יום יומית מול הלשכה, מול האנשים שמתמנים פה להיות אחראים על הפרויקט.

יריב לוין: הדבר הזה הוא בנפשם.

יריב לוין: הם רוצים שהוא יצליח.

יריב לוין: אם יש בעיה או תלונה, הם יטפלו בה ויהיו קשובים אליה.

יריב לוין: לא הכל צריך להיות על המילה.

יריב לוין: אתה חייב לכתוב שיש ציפייה מהפונה שישתף פעולה.

יריב לוין: אי אפשר לתת שירות למי שלא רוצה לשתף פעולה.

יריב לוין: זה האיזון.

יריב לוין: זה לא מושלם.

יריב לוין: יש נושאים שהייתי מכניס הנה, נושאים שהייתי מוציא פה.

יריב לוין: אין סוף לדבר הזה.

אלעזר שטרן: תנאי למתן הסעד המשפטי חדל מלהתקיים או שהסעד המשפטי לא היה צריך שיינתן מלכתחילה; ב) ממונה המחוז לא ייתן החלטה כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן למבקש הזדמנות להשמיע טענותיו בפניו.

אלעזר שטרן: ערר לממונה 12.

אלעזר שטרן: (א) הרואה עצמו נפגע מהחלטה של ממונה מחוז רשאי לערור הארצי עליה בפני הממונה הארצי בתוך תקופה של 30 ימים מיום המצאת ההחלטה אליו.

אלעזר שטרן: ב) הממונה הארצי רשאי להחליט בערר לפי המסמכים שהיו לפני ממונה מחוז בלי לשמוע את הצדדים, ורשאי הוא לשמוע את הצדדים וכל אדם אחר, הכל פי שימצא לנכון לבירור העניין.

אלעזר שטרן: ג) הממונה הארצי ייתן החלטתו בכתב לא יאוחר מארבעים וחמישה ימים מיום קבלת הערר.

אלעזר שטרן: סעד משפטי 13.

אלעזר שטרן: על אף האמור בכללים אלה, ניתן להעניק סעד משפטי זמנים, בנסיבות זמני דחוף שאינן סובלות דיחוי ומטעמים שיירשמו, למבקש שנתקיימו בו לכאורה ועדת חריגים התנאים שבסעיפים 9 ו-10. 14.

אלעזר שטרן: (א) ועדת חריגים תפעל בכל אחד ממחוזות הלשכה, תכלול חמישה עד אחד עשר חברי לשכה, ובלבד שמספרם יהיה אי זוגי ותמונה בידי הוועדה המרכזי בהתייעצות עם יושב ראש ועד המחוז שבו תפעל הוועדה.

אלעזר שטרן: ב) ועדת חריגים רשאית להחליט על הענקת סעד משפטי למבקש שאינו עומד בתנאים שבסעיפים 9(2), אם בשל הנסיבות המיוחדות של המקרה מצאה לנכון לעשות כן, ובלבד שנתקיימו בו הוראות הסעיף בשינויים אלה:

אלעזר שטרן: הכנסתו אינה עולה על השכר הממוצע או שהיא עד 25% מעל לתקרת ההכנסה ה מרבית הקבועה בסעיף 9, לפי הגבוה מביניהם; שווי רכושו אינו עולה על סכום של עד 10 פעמים השכר הממוצע.

אלעזר שטרן: חובות עורכי 15.

אלעזר שטרן: (א) עורך דין שמונה לפי סעיף3, מוטלות עליו, בשינויים דין המחויבים, כל החובות וההתחייבויות הקבועות בחוק ובתקנות ובכללים שהותקנו לפיו.

אלעזר שטרן: (ב) עורך דין שנתמנה כאמור, יעביר לממונה מחוז, אחת לשלושה חודשים, או במועד אחר שקבע ממונה מחוז לעניין פלוני, דין וחשבון על המשך טיפולו בכל עניין שנמסר לטיפולו לפי כללים אלה.

אלעזר שטרן: ביטוח אחריות 16.

אלעזר שטרן: (א) עורך דין שנתמנה לפי סעיף 3 יהיה מבוטח בביטוח אחריות מקצועית.

אלעזר שטרן: ב) הלשכה תבטח בביטוח אחריות מקצועית עורך דין שאין ברשותו ביטוח אחריות מקצועית לצורך הטיפול בעניינים אשר הופנו לטיפולו לפי כללים אלה.

אלעזר שטרן: ביטול מינוי 17.

אלעזר שטרן: (א) ממונה מחוז רשאי לבטל מינוי שנתן לחבר לשכה לפי סעיף 3, אם היה סבור כי מי שמונה אינו מסוגל להמשיך במתן הסעד המשפטי או שאינו מטפל כהלכה בעניין שלגביו נתמנה; לא יבוטל מינוי כאמור, אלא לאחר שניתנה הזדמנות לנותן הסעד המשפטי להשמיע טענותיו.

אלעזר שטרן: ב) בוטל המינוי, ימסור נותן הסעד המשפטי לממונה מחוז, או למי שממונה מחוז הורה, את כל המסמכים והמוצגים המתייחסים לעניינים שנמסרו לטיפולו לפי כללים אלה.

אלעזר שטרן: מתן סעד 18.

אלעזר שטרן: היה עניין המחייב מתן סעד משפטי ביותר ממחוז לשכה אחד, יובא באזורי פעולה העניין לידיעת הממונה הארצי ויתואם מתן הסעד המשפטי בין ממוני שונים המחוזות.

<רן מלמד: אחד הנוהלים שיש בסיוע המשפטי זה שבמידה ויש בעיות של הלקוח מול עורך הדין, יש אפשרות לפנות ולהחליף אותו.

<רן מלמד: הייתי רוצה לדעת האם זה יהיה גם במקרה הזה.

<רן מלמד: שאלה נוספת היא לגבי ועדת העררים, מתי היא פועלת, לעומת מתי ממונה המחוז עובד.

<רן מלמד: איך יודעים מי הולך למה?

<חן וונדרסמן: כל העניין של החלפות עורך דין מוסדר בנוהל.

<חן וונדרסמן: כשהנוהל יפורסם, תראה שיש מענה למה קורה כאשר הלקוח רוצה לצאת מהייצוג, מה קורה כשעורך הדין רוצה לצאת מהייצוג.

<חן וונדרסמן: התהליך הוא תהליך מורכב.

<חן וונדרסמן: זה לא עניין שאדם קם בבוקר ומחליט שלא בא לו על עורך הדין.

<חן וונדרסמן: אנחנו בוחנים את התיק, בודקים שהסיבה היא מוצדקת, שיש איזו שהיא בעיה מקצועית עם עורך הדין, שעורך הדין לא מספיק מומחה בתחום.

<חן וונדרסמן: יכול להיות שהוא לא מבין את העניין, שאין שיתוף פעולה מצידו, ולהיפך.

<חן וונדרסמן: גם כאשר הפונה הוא זה שלא משתף פעולה, יש עם זה בעייתיות.

<חן וונדרסמן: זה נבחן.

<חן וונדרסמן: כשתקרא את הנוהל, תראה שזה מוסדר בנוהל באופן מפורש.

<חן וונדרסמן: לגבי העניין השני.

<חן וונדרסמן: צריך לעשות הפרדה בין ועדת חריגים לוועדת ערר.

<חן וונדרסמן: ועדת חריגים היא בשיקול דעת של הממונה.

<חן וונדרסמן: הממונה מחליט איזה מקרים עולים לוועדת חריגים.

<חן וונדרסמן: בדרך כלל אלה מקרים שמהגדרתם הם חריגים, קיצוניים, יש בהם נסיבות שמצדיקות ועדת חריגים, לא סתם איזה שהוא פונה שההכנסה המשפחתית שלו היא 9000 שקל, הוא חורג בכמה אחוזים מהרף, והוא החליט שהוא מתאים לוועדת חריגים.

<חן וונדרסמן: אנחנו בוחנים שאכן הנסיבות מתקיימות.

<חן וונדרסמן: ועדת ערר נועדה, וזה בהמשך להערה של יושב-ראש הוועדה מהדיון הקודם, על מנת לאפשר לפונה שלא מרוצה מהתהליך מכל מיני סיבות שהן, לפנות לוועדה הזאת.

<חן וונדרסמן: הממונה הארצי הוא זה שמקבל את הפנייה ומנתח אותה.

<רן מלמד: השאלה שלי הייתה לוועדת החריגים בעיקר, לא לוועדת ערר.

אלעזר שטרן: עד שתהיה הצבעה, אולי חן תיתן לוועדה קצת תיאור על המספרים, בכמה פניות מטפלים.

<חן וונדרסמן: למרות התמונה הלא כל כך ורודה שהציג פה רן - -

<רן מלמד: זה לא מה שאמרתי.

<חן וונדרסמן: הפרויקט הוא פרויקט אדיר.

<חן וונדרסמן: צריך להבין שבסופו של יום אנחנו מתמודדים עם המעט של המעט שאנחנו יכולים לעזור.

<חן וונדרסמן: כמובן שהיינו רוצים להרחיב אותו יותר ויותר.

<חן וונדרסמן: צריך להבין שהלשכה היא גוף מאוד מאוד מורכב.

<חן וונדרסמן: התפעול של המערך הזה של הפרויקט הוא תפעול לא פשוט בכלל.

<חן וונדרסמן: הוא תפעול שקיים בכל מחוזות הלשכה.

<חן וונדרסמן: היום אנחנו נותנים סיוע לאנשים שגרים באילת ולאנשים שגרים בקרית שמונה.

<חן וונדרסמן: הגשנו דוח שנתי לפני מספר שבועות, שמראה שטיפלנו ב-25 אלף פונים - זה לא מעט אנשים - כשמתוכם 2000 אנשים קיבלו ייצוג.

<חן וונדרסמן: זה נתון אדיר.

<חן וונדרסמן: אי אפשר לתאר את זה במילים.

<חן וונדרסמן: 6000 אנשים היו בפגישות ייעוץ, שחלקן, אגב, מתקיימות בידיד, בכל מיני מרכזי רווחה, במתנ"סים.

<חן וונדרסמן: בואו לא נשכח שאחת מהמטרות המרכזיות של הפרויקט הזה היא להביא חלק מהפונים לקבל סיוע מהסיוע של המדינה, זאת אומרת, להנגיש את הסיוע של המדינה לפונים.

<חן וונדרסמן: אנחנו יושבים, ממלאים איתם טפסים, מעבירים את כל החוויה הלא נעימה הזאת של הפונה לאיזה שהוא ממד אחר שמאפשר לו להיות עם עורך דין עוד לפני שידוע בכלל אם הוא זכאי.

<חן וונדרסמן: זה משהו שהוא מאוד ייחודי לתכנית.

יריב לוין: בסדר גמור.

יריב לוין: יישר כוח.

יריב לוין: אני חושב שהגידול הוא מדהים.

יריב לוין: אם מסתכלים על איך זה התחיל, הגענו להיקפים אדירים.

אברהם מיכאלי: כמות הייצוג אל מול כמות עורכי הדין היא לא כמות גדולה.

<חן וונדרסמן: נכון שזאת לא כמות גדולה, אבל בואו לא נשכח - -

אברהם מיכאלי: היינו אז עם חצי מהכמות של עורכי הדין.

<חן וונדרסמן: נכון.

<חן וונדרסמן: יש הרבה עורכי דין שאסור להם להתנדב, כמו למשל עורכי דין משירות המדינה.

<חן וונדרסמן: יש עורכי דין פליליים.

<חן וונדרסמן: אם ממפים בסופו של דבר את הכמות, אז 3000 מתנדבים שיש היום זה לא מעט.

<טל פוקס: הגם שלא כל עורכי הדין הרשומים הם עורכי דין פעילים.

יריב לוין: יש סיוע שניתן בעשרות תחנות.

<חן וונדרסמן: יש היום 70 תחנות פרוסות ברחבי הארץ.

יריב לוין: זה מפעל אדיר.

דוד רותם: אני רוצה לעבור להצבעה.

דוד רותם: מי בעד הכללים, ירים את ידו?

דוד רותם: מי נגד הכללים?

דוד רותם: בעד – פה אחד

דוד רותם: נמנעים –אין

דוד רותם: הישיבה נעולה.