ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 407, 2014-07-30 11:05

ניסן סלומינסקי: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכספים.

ניסן סלומינסקי: על סדר היום הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 18) (סייג לסיוע לתלמידים), התשע"ד-2014, הצעתם של חברי הכנסת יוני שטבון, עפר שלח, ניסן סלומינסקי, רוברט אילטוב, יריב לוין, דוד צור, עמר בר-לב, יעקב מרגי, איתן כבל.

ניסן סלומינסקי: דנו השבוע בנושא הזה והוא אושר בקריאה ראשונה, אושר במליאה וחוזר אלינו.

סתיו שפיר: מבלי לפגוע, זה חוק חשוב מאוד, אבל זה עכשיו יותר חשוב מלהמשיך לקיים את הדיון על הפיצויים?

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: רק על זה נתן לי היושב ראש אישור.

סתיו שפיר: זאת רמת הדחיפות?

<טמיר כהן: האישור ניתן רק לנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: רוצים לאשר את זה היום.

ניצן הורוביץ: איך יכול להיות שעל הדבר הזה נתנו לך אישור?

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע.

סתיו שפיר: אני לא מאמינה.

ניצן הורוביץ: לסגור את הדיון על הנושא הקודם?

סתיו שפיר: אנחנו באמצע מלחמה ומה שחשוב כרגע זה להעביר עוד הצעות חוק קטנות.

סתיו שפיר: ישבו כאן אנשים שלא יכלו אפילו לדבר על הפיצויים שהם לא מקבלים וזה מה שחשוב כרגע?

ניצן הורוביץ: כי הוא מהמפלגה שלך.

ניצן הורוביץ: לכן סגרת את הדיון הקודם וצריך להגיד את האמת.

ניסן סלומינסקי: אני לא סגרתי.

סתיו שפיר: סדר עדיפויות שלך פשוט מעוות.

ניסן סלומינסקי: יוני, בבקשה.

יוני שטבון: תודה אדוני.

יוני שטבון: אני אגיד בקצרה.

יוני שטבון: כיוון שהחוק הזה בא בהסכמה לאורך כל התהליך גם עם משרד הביטחון, גם עם המועצה להשכלה גבוהה וחתומים עליה מספר חברי כנסת ממגוון סיעות, באווירת הימים הנוכחיים של הקונצנזוס, החוק עצמו בא להעביר - - -

ניצן הורוביץ: איזה קונצנזוס?

ניצן הורוביץ: סליחה, ניסן, אתה לא כיבדת אותי בדיון הקודם ולא נתת לי לדבר.

ניצן הורוביץ: לא ניהלת את הדיון כמו שצריך ואני לא מכבד אותך.

ניסן סלומינסקי: לא אמרתי שלא אתן לך לדבר.

ניצן הורוביץ: מתי?

ניסן סלומינסקי: אחרי שהוא יסיים.

יצחק כהן: ביום ראשון.

ניצן הורוביץ: מה מסגרת הדיון?

ניסן סלומינסקי: עד 11:15.

ניצן הורוביץ: עכשיו השעה 11:07.

ניצן הורוביץ: כמה זמן יהיה לי לדבר?

ניצן הורוביץ: יש לנו כאן הסתייגויות לגוף החוק.

ניצן הורוביץ: אתה לא יכול לנהל כך את הדיון.

ניצן הורוביץ: זה שוק הדבר הזה.

ניסן סלומינסקי: אבל אתה עושה אותו שוק.

ניצן הורוביץ: סליחה, אתה.

ניצן הורוביץ: אתה מדבר אולי בשקט אבל אתה נוהג כאן כמו בשוק כי זה לא דיון רציני.

ניצן הורוביץ: לא המסגרת, לא הזמן, לא לגופו של עניין.

ניסן סלומינסקי: לכן אתה מושך את הזמן.

ניצן הורוביץ: לא מושך את הזמן.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לדעת כמה זמן יהיה לי לדבר בדיון הזה.

ניסן סלומינסקי: יוני, דבר.

יוני שטבון: הצעת החוק באה לבטא גם תפיסה ערכית וגם תפיסה פרקטית שאומרת שלא יכול להיות שאנשים שהם משתמטים או עריקים מהצבא ימומנו מכספי משלם המסים.

יוני שטבון: יש כאן מסר גם בהיבט הערכי, כמו שאמרתי, לגבי חובת השירות הצבאי.

יוני שטבון: אני מדגיש שלא מדובר על אוכלוסיות שפטורות כחוק, כמו אוכלוסיית החרדים, הערבים או אוכלוסיות שיש להן פטור מסיבה רפואית.

יוני שטבון: החוק הזה בא בעצם למנוע הטבות תשלום לסטודנטים שבזמן שחבריהם משרתים בשירות הצבאי או הלאומי, הם יקבלו הטבות ממשלם המסים, מהמדינה.

יוני שטבון: החוק הזה, כמו שאמרתי לפני כן, הנוסח שמובא לפנינו, בהמשך לקריאה ראשונה, מתואם עם המועצה להשכלה גבוהה כפי שהיושב ראש ביקש ועם משרד הביטחון.

יוני שטבון: זה הנוסח שמובא לפנינו.

יוני שטבון: תודה.

ניסן סלומינסקי: ניצן, בבקשה.

יצחק כהן: הוא לא חבר ועדה.

גילה גמליאל: מותר לו לדבר.

ניצן הורוביץ: אני מחליף את זהבה גלאון.

יצחק כהן: אני אתן לך לדבר במקומי.

ניצן הורוביץ: אני שואל מה הצורך בחוק.

ניצן הורוביץ: כמה אנשים כאלה שהם עריקים?

ניצן הורוביץ: אם אני מכיר את החוק, עריק צריך להיות בכלא צבאי והוא לא לומד באוניברסיטה.

ניצן הורוביץ: כמה עריקים לומדים במוסד להשכלה גבוהה ומקבלים סיוע מאני לא יודע ממי?

ניצן הורוביץ: כמה?

יוני שטבון: יושב כאן נציג משרד הביטחון.

יוני שטבון: בזמן נתון יש 5,000 משתמטים ועריקים.

ניצן הורוביץ: ואין משטרה צבאית?

ניצן הורוביץ: אין חוק?

ניצן הורוביץ: אין משטרה?

ניצן הורוביץ: אין כלום?

ניצן הורוביץ: נותנים להם ללמוד באוניברסיטה והם לא בכלא צבאי?

ניצן הורוביץ: תביא לי את השמות שלהם כי אני רוצה לבדוק את זה עם מצ"ח, איזה עריקים בורחים מהצבא ולומדים באוניברסיטה ומקבלים סיוע.

ניצן הורוביץ: מה אתם מבלבלים את המוח?

ניצן הורוביץ: שטויות.

ניצן הורוביץ: סתם ממציאים המצאות.

יוני שטבון: אני אגיד לך משפט אחד.

ניצן הורוביץ: מה אתם כאן הופכים את האוניברסיטה לאיזה גוף חוקר שהיא צריכה לבדוק אם הוא יוצא צבא והתייצב לשירות סדיר או לא התייצב ואיזה צידוק היה לו מול הצבא להתייצב או לא להתייצב?

ניצן הורוביץ: זה תפקיד של האוניברסיטה?

ניצן הורוביץ: זה דבר שהאוניברסיטה צריכה לעשות?

ניצן הורוביץ: באמת, האוניברסיטה זה מוסד חינוך והשכלה ולא מוסד ביקורת על מי שלא בא לצבא או כן בא לצבא.

ניצן הורוביץ: מי שלא בא לצבא, זאת עבירה חמורה והצבא צריך לטפל בו ובצדק צריך לטפל בו ולצורך כך יש את המשטרה הצבאית ויש את לוכדי העריקים.

ניצן הורוביץ: שייקחו אותם ויכניסו אותם לבית סוהר.

ניצן הורוביץ: מה אתם כאן מנסים לעשות?

ניצן הורוביץ: הרי כל החוק הזה לא קשור למציאות, בכלל לא נוגע לשום דבר.

ניצן הורוביץ: זה סתם איזו מין אמירה על רקע כל מה שקורה, להגיד שהנה אנחנו מטפלים נגד אלה שלא באים לצבא.

ניצן הורוביץ: מי שלא בא לצבא, שייקחו אותו לצבא.

ניצן הורוביץ: למה אתם מערבים את המועצה להשכלה גבוהה?

ניצן הורוביץ: חוץ מזה, למה רק מועצה להשכלה גבוהה?

ניצן הורוביץ: אפשר להכניס על ארנונה ועל כל מיני דברים של שיכון ודיור ציבורי וכל מיני דברים מתחומים אחרים.

יצחק כהן: כמו שעשו לחרדים.

ניצן הורוביץ: איציק, אני האחרון שתומך באפליה.

ניצן הורוביץ: לכן אני חושב שהדבר הזה לא צריך לעבור, אין לו שם צידוק, זאת סתם איזו אמירה שזורקים כדי להראות שהנה אנחנו פועלים למען השירות וכולי.

ניצן הורוביץ: זה דבר שבעיני הוא עלוב ומעליב, בטח ביום כזה ובטח שהיו צריכים לפזר כאן את הישיבה הקודמת בעיצומה, עת אנחנו בעיצומה של מלחמה כדי להעביר את הדבר הזה כי המציע הוא חבר בסיעתך.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

<אייל לב ארי: אני רוצה להפנות את תשומת לב חברי הוועדה לכמה הערות שיש לנו לגבי הצעת החוק.

<אייל לב ארי: האחת היא תכלית סעיף 25ב לחוק המועצה להשכלה גבוהה שהוא סיוע לתלמידים.

יצחק כהן: מה הסיוע?

<אייל לב ארי: אני אקרא את הסעיף: "במערך הסיוע שמקיימת המדינה לתלמידים במוסדות מוכרים במסגרת חוק התקציב ייקבעו אמות מידה, בין היתר להעדפתם של תלמידים שהם תושבי קבע באזורי עדיפות לאומית שקבעה הממשלה ושל תלמידים במוסדות להשכלה גבוהה או במכללות אקדמיות המצויים באזורים אלה".

<אייל לב ארי: אני הבנתי מנציגי המועצה להשכלה גבוהה שאמות המידה האלה – נדב, תקן אותי אם אני טועה – באות כדי לתת סיוע שהוא בעיקר על קריטריונים סוציאליים, על בסיס בעיקר מגורים או לימודים באזור עדיפות.

<אייל לב ארי: הצעת החוק בנוסח המוצע כרגע - - -

יצחק כהן: מה כולל הסיוע?

<אייל לב ארי: הסיוע הוא סיוע כלכלי.

יצחק כהן: מה זה אומר?

יצחק כהן: מי יכול לתת תשובה ולומר מה זה הסיוע הזה?

<נדב שמיר: מדובר על סיוע מכספי ות"ת לסטודנטים.

גילה גמליאל: דרך איזו מסגרת?

גילה גמליאל: דרך משרד החינוך?

גילה גמליאל: באיזה סוג של מלגות מדובר?

גילה גמליאל: איזה סוג של סיוע?

יצחק כהן: מה הסיוע?

<נדב שמיר: זה סיוע על בסיס סוציו-אקונומי שניתן לסטודנטים.

<נדב שמיר: אנחנו פשוט הוזמנו ברגע האחרון לדיון הזה ולכן לא נמצא אתי איש המלגות שלנו, אבל בעצם מדובר כאן על סכום נכבד שאני כרגע לא זוכר את הנתונים המדויקים, אבל הוא מחולק על בסיס סוציו-אקונומי וגם על בסיס מקום מגורים.

יצחק כהן: את הקריטריונים הבנו, אבל מה הסיוע?

<נדב שמיר: מלגות.

יצחק כהן: כמה מלגות?

יצחק כהן: מה ההיקפים?

יצחק כהן: מה המקסימום ומה המינימום?

<נדב שמיר: אין לי כרגע את הנתון.

<נדב שמיר: אני יכול לברר אותו.

יצחק כהן: למי יש אותו?

ניסן סלומינסקי: נדמה לי שזה נאמר בקריאה הראשונה.

אלעזר שטרן: אתם יודעים על כמה מדובר?

אלעזר שטרן: 5,000 הם כאלה שהם בחוץ לארץ.

אלעזר שטרן: על כמה מדובר?

<נדב שמיר: כמה אנשים מגישים בקשות?

<נדב שמיר: בשנה שעברה היו 34 אלף בקשות?

ניסן סלומינסקי: לא, כמה משתמטים.

<נדב שמיר: זה הצבא יכול להגיד.

ניסן סלומינסקי: סדר גודל, על כמה מדובר?

ניצן הורוביץ: הוא לא יודע.

ניצן הורוביץ: אין אנשים כאלה.

ניצן הורוביץ: מי שהוא עריק, לוקחים אותו לכלא צבאי.

ניצן הורוביץ: הוא לא הולך לאוניברסיטה.

ניסן סלומינסקי: נדמה לי שבקריאה הראשונה נתתם מספר.

<אורן סארגוטי: אני יכול לדבר על מצבת העריקים ועל הכרזות העריקים.

<אורן סארגוטי: אני לא יודע כמה מתוכם לומדים באוניברסיטה.

ניסן סלומינסקי: תגיד רק סדר גודל.

<אורן סארגוטי: אנחנו מדברים כל שנה על סדר גודל של 5,000 עריקים עליהם מכריזים כל שנה.

יצחק כהן: כמה מהם סטודנטים?

יוני שטבון: אחרי החוק נדע.

אלעזר שטרן: זה לא מושג.

ניסן סלומינסקי: הם יבדקו כאשר יצטרכו לתת.

יוני שטבון: לפי הסנכרון עם המועצה להשכלה גבוהה.

יוני שטבון: אלעזר, החוק מאפשר את הסנכרון הזה.

אלעזר שטרן: אני מבין את הכול, אבל אני לא אוהב חפיפניקיות וזה נראה לי כאן כך.

אלעזר שטרן: אני אומר לכם את האמת.

אלעזר שטרן: אני מצטרף למה שאמר חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

אלעזר שטרן: אני חושב שהדיון הקודם באמת היה יותר חשוב ועכשיו לך תסביר, חוץ מהדבר הזה, ואלה באמת עניינים פוליטיים נמוכים בהקשר של הדיון הזה.

אלעזר שטרן: יש כאן שאלות.

אלעזר שטרן: אצלי על הרכב יש מדבקה "ישראלי אמיתי לא משתמט" ולכן אל תלמדו אותי מה זאת השתמטות אבל אי אפשר לבוא לדיון כאשר לזה אין את המספרים כי ההוא לא הספיק.

<נדב שמיר: עכשיו יש לי את המספרים.

אלעזר שטרן: זה נותן נתון של 5,000.

אלעזר שטרן: אני אומר לך שלא מדובר בזה.

ניסן סלומינסקי: מה הנתונים שיש לך?

<נדב שמיר: התקציב של קרן סיוע לסטודנטים הוא מאה מיליון שקלים לשנה, כאשר סטודנט מקבל 6,240 שקלים כמענק ויכול לקבל הלוואה על סך 7,000 שקלים.

גילה גמליאל: ממשרד החינוך?

<נדב שמיר: משרד החינוך מתפעל את המערך הזה דרך חברת טלדור ובישיבה הקודמת סוכם שאנחנו נבדוק את הפרוצדורה של העברת המידע, אם יש איזשהו צורך - - -

יצחק כהן: מה הביצוע?

<נדב שמיר: בשנה שעברה היה 87 מיליון.

<נדב שמיר: חולקו 87 מיליון שקלים.

<נדב שמיר: אני אוסיף ואומר שבישיבה הקודמת סוכם שאנחנו נתאם מול משרד החינוך ונבדוק את אופן העברת המידע, אם יש איזשהו צורך בהסמכה ספציפית בחוק.

<נדב שמיר: הנושא הזה נבדק ואין צורך.

<נדב שמיר: אנחנו נעשה את זה דרך הוראות החוק הקיימות בחוק הגנת הפרטיות.

<נדב שמיר: החברה הזאת שפועלת תחת משרד החינוך תעביר את רשימת האנשים הזכאים אחרי שהגישו את הבקשות, היא תעביר אותן לצבא והצבא בעצם יסמן עליהן את האנשים שנמצאים בסטטוס של משתמט או עריק.

<נדב שמיר: מדובר על אנשים שהם בסטטוס הזה, לא אנשים שכבר נשפטו ושילמו את חובם אלא כרגע נמצאים בסטטוס כזה.

ניצן הורוביץ: אם אתה יודע על מישהו שהוא משתמט, למה אתה לא מדווח עליו למשטרה הצבאית כדי שיגייסו אותו?

<נדב שמיר: אנחנו לא אמורים לדעת.

אלעזר שטרן: עריק שנשפט, מה זה משנה שהוא שילם את חובו?

אלעזר שטרן: עריק שנשפט וישב בכלא.

<נדב שמיר: הוא יוצא מהרשימה.

<נדב שמיר: הוא זכאי.

אלעזר שטרן: אז על מה מדובר?

ניצן הורוביץ: אני לא יודע על מה מדובר.

אלעזר שטרן: אני באמת שואל על מה מדובר.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שמדובר על אלף, אלפיים אנשים.

אלעזר שטרן: אפילו לא זה.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר שלא נשפטים.

אלעזר שטרן: אני אומר לך שאלה שלא נשפטים הם לא כאן.

ניסן סלומינסקי: לא בטוח.

אלעזר שטרן: הם בארץ לומדים באוניברסיטה?

אלעזר שטרן: לא מחכה להם מישהו באוניברסיטה?

ניסן סלומינסקי: לא יודע.

ניסן סלומינסקי: אם אין כאלה, אז לא יהיה.

ניסן סלומינסקי: אם יש כאלה, יהיה.

עמר בר-לב: אולי זה יהיה כבר העונש.

עמר בר-לב: אתה לא משרת, לא תופסים אותך והעונש שלך הוא הסיפור הזה.

אלעזר שטרן: אומר לכם את האמת, אני גם בעד זה שעריק שנשפט לא ייהנה מזה.

יצחק כהן: נכון.

אלעזר שטרן: אבל מה עושה החוק הזה?

אלעזר שטרן: אני לא מצליח להבין את זה.

אלעזר שטרן: באמת, אני חושש שמרוב המהירות הזאת אנחנו נפספס כאן הזדמנות לטפל באמת בסוגיה של השתמטות.

אלעזר שטרן: כי מה בוער לנו?

אלעזר שטרן: זאת תופעה שקיימת כל כך הרבה זמן ואני אומר את האמת, עם כל הכבוד ואני חושב שאני חתום על החוק הזה.

יוני שטבון: לא.

אלעזר שטרן: בסדר, לא.

אלעזר שטרן: כנראה מסיבות קואליציוניות פוליטיות אני גם לא חתום על החוק הזה.

יוני שטבון: לא.

יוני שטבון: אין סיבה.

יוני שטבון: הפוך.

אלעזר שטרן: לא משנה.

עמר בר-לב: אני חתום על החוק הזה ואני מסכים אתך שאין כאן דחיפות.

עמר בר-לב: זאת לא איזו בעיה שצריכה להיגמר היום.

עמר בר-לב: חסרים נתונים.

אלעזר שטרן: אנחנו נעשה משהו לא טוב למטרה החשובה.

יוני שטבון: אני רוצה להגיב לדברים.

יוני שטבון: החוק עצמו התחיל בתהליך שגם היו נתונים של משרד הביטחון.

יוני שטבון: החוק הזה לא צץ בגלל שיום אחד ישבנו וחשבנו.

יוני שטבון: דיברתי עם רוב חברי הכנסת שחתמנו ויש כאן שני ממדים.

יוני שטבון: זה נכון שבנקודת זמן אף פעם לא נדע – זאת בדיוק הבעיה – כמה מהם הולכים לאוניברסיטאות.

יוני שטבון: אין מנגנון כזה שמעביר את התהליך בין האוניברסיטאות לבין משרד הביטחון.

יוני שטבון: כאשר החוק הזה יעבור, מה שיקרה זה שהוא ייצר את אותה מערכת שתיווצר ופעם אחת תייצר מסר לאותם משתמטים עריקים שצריכים לטפל בבעיות שלהם, ופעם שנייה זה גם יאפשר לראות את המספרים ואנחנו נדע בדיוק כמה משתמטים ישנם וכמה עריקים.

יוני שטבון: אם לא יהיה חוק, גם לא נדע.

יוני שטבון: אם רוצים לעצור את התהליך בעודו באיבו, המדינה – המציעים, אנחנו חברי הכנסת רוצים לקדם את אותו תהליך, כך מתחילים תהליך.

יוני שטבון: לא פתרנו את כל הבעיות ובאוניברסיטאות לא ייפתרו בעיות המשתמטים והעריקים על ידי חוק אחד, אבל זאת תחילתו של תהליך שהמדינה משדרת מסר למשתמטים ולעריקים והיא גם יוצרת מנגנון שיאפשר בעתיד להתפתח.

יוני שטבון: אני אשמח מאוד אם תהיה עוד חקיקה רחבה יותר.

יוני שטבון: זאת רק תחילת הדרך ואני שמח על כך.

עמר בר-לב: אני גם לא מרגיש נוח עם השיטה שהוסברה עכשיו למרות שהבנתי מדבריך שהיא בסדר, שעכשיו האוניברסיטאות מעבירות לצה"ל את כל מי שמחליט ללכת ללמוד וצה"ל מתחיל לעשות מיון.

עמר בר-לב: אין לי בעיה עם המיון אבל עכשיו גם צה"ל, כל האינפורמציה של מי שלומד במדינת ישראל תהיה לו?

ניסן סלומינסקי: יש להם את זה.

עמר בר-לב: לא מרגיש נוח עם זה.

<נדב שמיר: לא מדובר על האוניברסיטאות.

<נדב שמיר: אין שום מגע בין האוניברסיטאות, בין כל המוסדות להשכלה גבוהה לבין צה"ל.

<נדב שמיר: מדובר על משרד החינוך שהוא מתפעל את כל מערך הסיוע לסטודנטים והוא זה שיעביר את הרשימות לצבא.

עמר בר-לב: של כל מי שנרשם לאוניברסיטה?

<נדב שמיר: לא.

<נדב שמיר: כל מי שהגיש בקשה לסיוע ונמצא זכאי.

עמר בר-לב: את זה הבנתי אבל עדיין אני לא מרגיש עם זה נוח.

עמר בר-לב: לא שיש לי פתרון אחר אבל אני לא מרגיש עם זה נוח.

עמר בר-לב: אין לי בעיה עם התוצאה אבל יש לי בעיה עם הדרך.

יוני שטבון: הגנת הפרטיות.

יוני שטבון: זה מה שנבדק בקריאה הראשונה.

יוני שטבון: בדקנו את זה כדי לחזור לכאן והדבר הזה הוא תחילה של תהליך.

אלעזר שטרן: צריך להגיד ליוני שימשוך את זה ויחכה.

אלעזר שטרן: יוני, אני אומר לך את האמת.

אלעזר שטרן: בוא לא נעשה צחוק מעצמנו.

אלעזר שטרן: אל תגרור אותנו.

אלעזר שטרן: אני יודע מה יכול לצאת מכאן ואלה שני דברים.

אלעזר שטרן: האחד, יצא חוק מטומטם, והשני, שיגידו שאלעזר שטרן היה בעד המשתמטים.

אלעזר שטרן: תחליט.

יוני שטבון: אם הייתי חושב שהחוק הוא מטומטם, הייתי אומר את זה כאן על הבמה עכשיו.

אלעזר שטרן: אבל רוצים לעשות חוק טוב.

אלעזר שטרן: אני רוצה לעזור לגיוס.

יוני שטבון: אנחנו נמצאים באותו צד של המפה בהקשר של המשתמטים והעריקים.

יוני שטבון: אין פה בעיה עם זה.

יוני שטבון: אני רק אומר שהקשבתי לטענות שלך בקשב רב ואני לא מזלזל בהן לחלוטין.

יוני שטבון: אני רק אומר שמי שחושב שאפשר עכשיו בחוק אחד לפתור את כל בעיית המשתמטים והעריקים, זה לא.

יוני שטבון: יש כאן תהליך.

עמר בר-לב: בסדר, אבל גם את זה לעשות כמו שצריך.

יוני שטבון: הקשבתי לטענות.

יוני שטבון: מה הטענה המרכזית שאלעזר מציג או אחרים מציגים?

יוני שטבון: הם אומרים, במה מדובר?

יוני שטבון: כמה כאלה יש בתוך המספר הזה?

שמעון סולומון: זה לא משנה כמה.

שמעון סולומון: בניגוד למה שהם אומרים, זה לא משנה לי כמה, אם זה אלף או אלפיים.

שמעון סולומון: אנחנו מדברים על משתמטים שצריך להגביל את זה.

שמעון סולומון: המספר לא משנה.

שמעון סולומון: זאת שאלה ערכית.

יוני שטבון: הדבר השני זה מה ששמעון אומר.

<אייל לב ארי: ההצעה בנוסח שלה כרגע, קצת מזכירה בנקודות מסוימות – ואמרתי את זה בדיון הקודם – את הצעת החוק הממשלתית בנושא מע"מ אפס כיוון שהיא קובעת קריטריון כאשר במקרה של מע"מ הקריטריון הוא האם שירת או לא, ובמקרה של הצעת החוק הקריטריון הוא האם אתה נמנעת מלשרת ואתה נחשב עריק וטרם נשפטת בעניין.

<אייל לב ארי: בעניין הזה אפשר לעשות השלכה מפסק דין בשארה של בית המשפט העליון שקבע שההטבות שניתנו ליוצאי צבא היו לגיטימיות בין היתר כיוון שהשירות הצבאי או הלאומי שנקבע לא נקבע כתנאי סף לקבלה או לאי קבלה של ההלוואות אלא הקריטריון שנתן הגדלה או תוספת של מידת הזכאות של המבקש.

<אייל לב ארי: כאן יש לנו קושי מסוים נוסף במקרה של שלילה מוחלטת.

<אייל לב ארי: ככל שבעצם יינתן סיוע חלקי לאותה אוכלוסייה, אמנם מצומצמת, לעומת למשל המקרה של הצעת חוק של מע"מ אפס, שבעצם יוכל להינתן סיוע מסוים פחות למי ששירת, אני חושב שזה יכול אולי קצת להקהות את הקושי שיש כרגע בנוסח של ההצעה.

ניצן הורוביץ: בעצם אתה אומר שהצבא צריך להעביר את כל הנתונים על אנשים שלא התייצבו לכל המכללות והאוניברסיטאות.

ניצן הורוביץ: איך זה אמור להתבצע?

ניצן הורוביץ: נגיד גם כולל התיקים הרפואיים כדי לבדוק בעיות אישיות.

<אייל לב ארי: לא.

ניצן הורוביץ: אז האוניברסיטאות אמורות להחליט.

יוני שטבון: ניצן, אתה מסבך את זה ואתה יודע.

ניצן הורוביץ: לא.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להבין איך זה אמור להיות.

ניצן הורוביץ: הצבא אמור להעביר את הנתונים האלה שחלקם גם מסווגים לגוף אזרחי?

יוני שטבון: יש מנגנון.

ניצן הורוביץ: מה הסיפור?

ניצן הורוביץ: איך המנגנון הזה אמור לעבוד?

ניסן סלומינסקי: ההערות שאתה הערת, אני רוצה לשמוע ואחר כך ייתנו תשובה לניצן.

<אייל לב ארי: זאת הערה לתשומת לבם של חברי הוועדה.

ניסן סלומינסקי: המנגנון ביניכם קיים?

ניסן סלומינסקי: בין הצבא למשרד החינוך בנושא הזה?

<נדב שמיר: יש את גופים שאמורים לתפעל את המנגנון הזה.

<נדב שמיר: חוק הגנת הפרטיות קובע הוראות ברורות איך מעבירים מידע בין גופים ציבוריים.

ניסן סלומינסקי: המידע הזה יישמר?

<נדב שמיר: כן.

ניצן הורוביץ: זה מידע של הצבא.

ניצן הורוביץ: אלה בדיקות רפואיות, החלטות לגבי מצב נפשי וכולי.

<נדב שמיר: אנחנו לא מדברים על אלה.

<נדב שמיר: אלה מקבלים פטור.

<שיר גומז דה מסקיטה: הצעת החוק מדברת על מי שמשתמט מהגיוס או מי שנחשב כעריק כפי שהוא מוגדר כיום בפקודות הצבא.

<שיר גומז דה מסקיטה: יש הגדרות מאוד מאוד ספציפיות.

ניצן הורוביץ: למה אתם לא מטפלים בו?

<שיר גומז דה מסקיטה: רגע.

<שיר גומז דה מסקיטה: יש הגדרות מאוד ספציפיות למי שמוגדר כעריק או כמשתמט בפקודות הצבא.

<שיר גומז דה מסקיטה: ברגע שהוא מוגדר כעריק או כמשתמט, הוא מוכרז כעריק או כמשתמט וזה בקריטריונים מאוד מאוד מסוימים.

<שיר גומז דה מסקיטה: עריק מוכרז אחרי היעדרות של 21 ימים, משתמט מוכרז אחרי עשרה ימים.

<שיר גומז דה מסקיטה: אלה הגדרות מאוד מאוד ספציפיות.

<שיר גומז דה מסקיטה: המידע שיועבר, אלה השמות של אותם האנשים שהוכרזו ואפילו לא השמות אלא רק ציון שלהם כעריק או כמשתמט על גבי הרשימה שתועבר.

ניצן הורוביץ: למי זה יועבר?

חמד עמאר: שאלה פשוטה.

חמד עמאר: אני רוצה להבין.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להצביע.

ניסן סלומינסקי: אני מעלה את זה להצבעה.

ניצן הורוביץ: סליחה, אנחנו מבקשים התייעצות סיעתית על הדבר הזה.

גילה גמליאל: ניסן, סגור את הישיבה.

ניסן סלומינסקי: הישיבה נעולה.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.