הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 19, פרוטוקול מספר 83, 2014-07-28 09:50

עדי קול: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לפניות הציבור.

עדי קול: פניות של מגויסים בצו 8, שיצרו קשר עם חברות התעופה, עם סוכני הנסיעות ועם הנופשונים, בבקשה לבטל את החופשות שהם קבעו לקיץ שבעקבות צו 8 שהם קיבלו.

עדי קול: לדיון לא הגיעו משתתפים רבים.

עדי קול: בדיוק באותו בוקר הודיעו חברות זרות שהן לא נוחתות בישראל.

עדי קול: התכנסנו בעקבות פניות של אזרחים, תושבים שמגויסים בצו 8 שביקשו לבטל את החופשות שלהם ואת הנופשונים שהם קבעו לחודשי יולי-אוגוסט.

עדי קול: ביקשו ולרוב נענו בשלילה, חלק קיבלו אישור לבטל רק לעצמם, לנציג המשפחה שנמצא בצו 8.

עדי קול: השאר, משפחות שלמות נאלצו לעמוד בפני דילמה אם לנסוע או לא לנסוע.

עדי קול: ביקשנו לראות איזה מענה אנחנו יכולים לתת כוועדה לפניות ציבור.

עדי קול: הזמנו את חברות הנסיעות והזמנו גם את הפונים.

עדי קול: אחת הטענות שעלו, 'אנחנו נמצאים במצב כל כך קשה, המשק חטף מכה כל כך קשה ואנחנו לא יכולים לתת מענה'.

עדי קול: אחד הדוברים הראשונים שפנינו אליו היה מנכ"ל חברת ישראייר.

עדי קול: אני מזכירה את הדברים שנאמרו בשבוע שעבר ואני רוצה לחדש את הדיון בנושא הזה.

עדי קול: שוב, אני מייצגת את הפונים.

עדי קול: הפונה שדיבר בשבוע שעבר לא נמצא כאן היום.

עדי קול: הטענה היא שמשפחות רבות שתכננו לצאת בתקופת הקיץ לחופשה והיום לאור המצב אין להן יכולת לצאת.

עדי קול: הן מחפשות מענה מחברות הנסיעות ומחברות התעופה.

עדי קול: מהן התשובות שלכם?

<אורי סירקיס: בוקר טוב.

<אורי סירקיס: אני מנכ"ל "ישראייר" ומנכ"ל IDBתיירות, שזה בעצם גוף התיירות הגדול במדינה.

<אורי סירקיס: אני דווקא חושב שטוב שהדיון הזה מתקיים אחרי הדיון הקודם הקצר משום שיש כמה דברים שהייתי שמח להשלים בהמשך לדיון הקודם.

<אורי סירקיס: ציין אותו נוסע שפנה ל-KLM וחזר עם "אל-על", הוא אמר שהמטוס חזר עם 35 מקומות ריקים.

<אורי סירקיס: ציין אותו לקוח שהוא בחר לטוס בחברה השנייה.

<אורי סירקיס: אני מסתכל כרגע באפליקציה של השוואת כרטיסי טיסה, כרגע מאותו ידע, כרטיס טיסה לתאריכים עולה בסדר גודל של בין 850 ל-1,200 דולר.

<אורי סירקיס: אלא מה, נוכח המצב חברות התעופה נדרשות להוזיל את המחירים בצורה ניכרת, חברות התעופה מוצאות את עצמן נוסעות בשיעורי תופסה נמוכים מהרגיל.

<אורי סירקיס: חברות התעופה מוצאות את עצמן בסיטואציה שבה המערכת היסוד שלהן היא בלתי מאוזנת משום שהתכנון בונה כל כך שיש תנועה של ישראלים שיוצאים ויש תנועה של תיירים שנכנסים.

<אורי סירקיס: תנועת התיירים פסקה לחלוטין, היא מטפטפת מעת לעת, התנועה המשמעותית כמעט פסקה לחלוטין.

<אורי סירקיס: בעצם אנחנו מוצאים את עצמנו בסיטואציה שהיא כמעט בלתי אפשרת.

<אורי סירקיס: היא מאתגרת, אנחנו מתמודדים איתה.

<אורי סירקיס: הסיטואציה אומרת מצד אחד ירידה חזקה בביקושים, חוסר איזון בטיסות, ירידה תלולה בשיעורי התפוסה, ירידה תלולה ברמות המחירים.

<אורי סירקיס: אם לא די בכך, אנחנו מוצאים את עצמנו בסיטואציה שהיא עוד יותר בעייתית, שערו של השקל חזק ובעצם אנחנו כיצואנים מוצאים את עצמנו עם שער חליפין נמוך.

<אורי סירקיס: כרגיל, כל ההוצאות שלנו הם שקליות, כל המשכורות שלנו הן שקליות, ההוצאות שלנו כאן בישראל הן שקליות.

<אורי סירקיס: הדברים האלה מביאים אותנו לנקודות מאוד בעייתיות מבחינת ניהול העסק שלנו.

<אורי סירקיס: אנחנו חברות פרטיות, אגב, גם "אל-על" היא חברה פרטית.

<אורי סירקיס: "אל-על" ביצעה רכבת אווירית, "ישראייר" חילצה 750 נוסעים.

<אורי סירקיס: אנחנו חברות ישראליות, עם אוריינטציה ישראלית.

<אורי סירקיס: "בישראייר", 16 מתוך 44 טייסים פעילים מגויסים.

<אורי סירקיס: תארי לעצמך, מה המשמעות לקיים את כל הטיסות בזמן ובמועד, כאשר כמעט אחד מכל שני טייסים מגויס.

<אורי סירקיס: בכל זאת, אנחנו עובדים ונותנים שירות ועושים מאמצעים גדולים לבצע את מה שהתחייבנו.

<אורי סירקיס: צריך לזכור, אנחנו לא יכולים לפצות ולא יכולים להיות הגורם שעומד ומפצה את כל הנוסעים.

<אורי סירקיס: אנחנו כן אמרנו שלאנשים שנמצאים בצו 8 נוכל לבוא לקראתם.

<אורי סירקיס: אבל הסיטואציה שאנו חווים - - -

עדי קול: מה זאת אומרת 'לבוא לקראתם'?

<אורי סירקיס: להחזיר להם את כספם.

<אורי סירקיס: הסיטואציה שאנחנו חווים היא סיטואציה מרחיבה.

<אורי סירקיס: אנחנו מוצאים את עצמנו במצב, לצורך העניין, סב המשפחה מזמין את כל המשפחה המורחבת לווילה בכרתים לבילוי קיץ, 25 איש כאשר אחד הנוכחים קיבל צו 8.

<אורי סירקיס: עכשיו הוא אומר ובצדק, 'למשפחה אין לה מצב רוח עכשיו, אנחנו לא רוצים לנסוע כשהוא מגויס, תבטל את כל ה-25 איש'.

<אורי סירקיס: אין לנו יכולת לבטל את כל ה-25 איש, אין לנו יכולת כלכלית לעמוד במערכת כזאת של ביטולים.

<אורי סירקיס: בפגישה שערכנו, מנהלי ראשי חברות התעופה עם משרד התחבורה, יומיים אחרי שהאירוע החל ידעו לקראת מה זה הולך.

<אורי סירקיס: אנו גם הנחנו כהנחת עבודה, שתהייה כאן הפסקת טיסות בסיטואציה כזאת או אחרת.

<אורי סירקיס: ביקשנו מהמדינה שתבצע שורה של שינויים ושתאפשר לנו להקטין ולמזער את הנזקים שלנו ומאותו מזעור נזקים, מאותה עתודה שנייצר נוכל להיות הרבה יותר טולרנטיים לגבי ביטולים.

<אורי סירקיס: העלנו ארבע נקודות מאוד פשוטות ומאוד משמעותיות, אחת, ביקשנו מהמדינה, היא הבעלים של שדה התעופה, שתקטין את האגרות.

<אורי סירקיס: שתיים, ביקשנו שאנחנו נשלם אגרות מופחתות בדיוק כמו שהיום, הרי במצב הנוכחי כל הטיסות ממריאות מטרמינל 3, אנחנו מוצאים את עצמנו במצב שחברות שממריאות מטרמינל 1 משלמות בערך 2,500 דולר פחות לטיסה מאיתנו כאשר כולן ממריאות מטרמינל 3.

<אורי סירקיס: אנחנו החברות ישראליות, אנחנו עומדים כאן ונושאים על גבנו את כל הנטל.

<אורי סירקיס: ביקשנו גם אנחנו לקבל הנחה של 2,500 דולר.

<אורי סירקיס: "ישראייר" הקטנה שמבצעת רק 30 טיסות שבועיות, 2,500 דולר כפול 30 טיסות בשבוע, תעשי חשבון מה זה אומר רק לאורך המבצע הזה.

<אורי סירקיס: זה סכום מאוד משמעותי, שאותו היינו יכולים לתת לאותה משפחה בכרתים.

<אורי סירקיס: ביקשנו שיתאפשר לחברות הישראליות לשתף פעולה.

<אורי סירקיס: הרי קרתה כאן סיטואציה, נכון שבזמן מלחמת המפרץ חברות הפסיקו לטוס, כאן קרתה סיטואציה שלא חווינו אותה מעולם.

<אורי סירקיס: בבת-אחת תוך שעתיים כל החברות הזרות היו מתואמות ביניהן וכולן הפסיקו את הטיסות שלהן.

<אורי סירקיס: אנחנו ביקשנו להיות מתואמים עם "אל-על", עם "ארקיע", כך שאם ל"אל-על" יש טיסה לפריז ולנו יש טיסה לפריז, נוכל לאחד טיסות ולצרף את הנוסעים, מטיסה של אחת לטיסה של השנייה, כדי שנוכל למזער את הנזקים.

<אורי סירקיס: ביקשנו את ההקלות האלה מבחינת הממונה על ההגבלים העסקיים, נענו בשלילה.

<אורי סירקיס: ביקשנו את ההקלות בשדה התעופה, נענו בשלילה.

<אורי סירקיס: ביקשנו שידחו את הוצאות הביטחון שלנו, נענו בשלילה.

<אורי סירקיס: ביקשנו שבמסגרת המשבר, או המבצע הזה, או המערכה הזאת ש"חוק טיבי", הרי כשטיבי חוקק את החוק, הוא לא בדיוק נתן את דעתו מה יקרה במצב של מלחמה בעזה.

<אורי סירקיס: אנחנו ממשיכים להיות באותה מחויבות כלפי הנוסעים.

<אורי סירקיס: הדבר שהוא הזוי מכול, בסוף אני יושב כאן בצד ומוצא את עמיתיי מחברת "אל-על", עומדים בדיון שבו הם נדרשים להסביר מדוע הבנאדם שבחר לטוס ב-KLM נתקע והם החליטו להטיס אותו.

<אורי סירקיס: מדוע בכלל הם היו צריכים להסביר?

<אורי סירקיס: הוא לא היה חייב לטוס איתם.

<אורי סירקיס: המחיר שהיום KLM גובים עם ONE STOP הוא 1,200 דולר, אז ביקשו ממנו 500.

<אורי סירקיס: את כל הדברים אנחנו אמורים לספוג אותם, כאילו אנחנו פה איזו רשות ממשלתית.

<אורי סירקיס: אנחנו חברות פרטיות, אנחנו מעסיקים 950 עובדים.

<אורי סירקיס: מי יתמוך בנו?

<אורי סירקיס: מערך ההזמנות שלנו קדימה קרס.

<אורי סירקיס: אנחנו מדברים על ירידה של 50% בביקושים.

<אורי סירקיס: תנועת התיירים פסקה לחלוטין ויושבים כאן אנשים ואומרים, 'תפצה, תפצה, תפצה' כאילו אנחנו רשות ממשלתית או עיריית באר שבע.

עדי קול: אנחנו כאמור מייצגים את הציבור.

עדי קול: אני פותחת את הישיבה הנוספת ואומרת, הציבור מתמודד בתקופה הזאת עם קשיים מאוד גדולים, זה משבר מאוד גדול שנובע מהמצב הביטחוני.

עדי קול: הרבה אנשים מתמודדים עם הצורך לבטל חופשות.

עדי קול: אנחנו מבינים את הקושי של החברות.

עדי קול: אני בכל זאת רוצה לשמוע איזה מענה אנחנו נותנים לדורשי הביטול.

עדי קול: תכף אני אבקש התייחסות לדברים של נציג "ישראייר".

עדי קול: בבקשה מר יוסי פתאל.

<יוסי פתאל: קודם כל אני קצת מתקשה להבין את הדיון כי אתם המחוקקים, יש סיטואציה, תקנו את החוק ויפצו את האנשים.

<יוסי פתאל: יש חוק במדינת ישראל שמדבר על ביטולי עסקאות, החוק הזה לא מתייחס רק לתיירות.

<יוסי פתאל: הבסיס לכל הדיון הוא החוק לעסקאות בכלל.

<יוסי פתאל: יש אירוע שהמדינה לא התייחסה אליו בחוק והוא מלחמה.

<יוסי פתאל: אי אפשר לבוא לענף להגיד לי 'יוסי תעשה טובה שלם את זה מכיסך'.

<יוסי פתאל: זה בלתי סביר.

<יוסי פתאל: גם את כל הלקוחות שלא יושבים כאן וקנו ב-"איזי ג'ט" לא עולה על דעתכם בכלל להזמין אותם לדיון.

<יוסי פתאל: הם באים רק אלינו, אנחנו הוצאנו את הכספים, אין לנו אפשרות לספוג את זה.

<יוסי פתאל: אנחנו עומדים בפני קריסה ואתם באים היום בתלונות לענף ואומרים למה אתם לא סופגים.

<יוסי פתאל: לעניין צו 8.

<יוסי פתאל: אני רוצה שהדבר הזה ייושר לגמרי.

<יוסי פתאל: למרות שעל פי החוק אנחנו לא חייבים, אלא אם תתקנו את החוק, אני חושב שצריך לתקן אותו ולמצוא את הפתרון בדיוק לסיטואציה הזאת.

<יוסי פתאל: אנחנו סופגים את ההחזרים למגויסי צו 8 על חשבוננו הפרטי, מכיסנו.

<יוסי פתאל: אנחנו התחלנו לפטר אנשים, 10% מכוח האדם בענף כבר נמצא בדרך החוצה.

<יוסי פתאל: כשבאו אנשים, למרות שלא היינו חייבים על פי חוק לפצות את הבנאדם שגויס פלוס בני משפחתו הגרעינית, לא לכל השכונה, ביטלנו את העסקאות והשבנו כסף.

<יוסי פתאל: נקודה.

<יוסי פתאל: אם יש מקרים יוצאים מן הכלל, הם היוצא מן הכלל שמעיד על הכלל ולא להפך.

<יוסי פתאל: לגבי ביטולים כתוצאה מהמצב – זה אירוע שגדול עלינו.

<יוסי פתאל: אתם לא יכולים לבוא לשוק הפרטי ולומר, "תקשיב, יש מלחמה בעזה", כמו במערכון של ארץ נהדרת "אנחנו פונים ללב שלך, תחזיר את הכסף, אנשים ביטלו הם לא יכולים לנסוע".

<יוסי פתאל: הכלל שתופס פה הוא אותו הכלל כמו מי שרוכש מקרר והוא לא רוצה לממש את העסקה כי יש מלחמה בעזה, ואני מבין אותו, או בעל עסק שעשה עסקה הוא רוצה לבטל אותה.

<יוסי פתאל: לגבי סיטואציה של מלחמה אי אפשר, קודם כל אי אפשר לבוא רק, אתם יודעים ששוק התיירות הוא שוק גלובלי ואנשים קונים היום באינטרנט, לא קונים אצלנו, הם קונים בחוץ לארץ ישירות, הם קונים באתרים של חברות תעופה אחרות, וכשמגיעה סיטואציית חירום באים דווקא לקרובים אליכם ונותנים דווקא להם את הסטירה.

<יוסי פתאל: אני לא מבין את זה.

<יוסי פתאל: נותנים כאן לחברות זרות לנחות חופשי כשהן בורחות מפה, זונחות את הלקוחות.

<יוסי פתאל: אף אחד כאן לא חושב לקיים כאן דיון למה "איזי ג'יט" ולמה כל החברות שאישרתם להם להיכנס במסגרת השמיים הפתוחים בשעת חירום לא חייבות להחזיר לפחות כסף ללקוחות.

<יוסי פתאל: המדינה כשלה במתן שדה תעופה אלטרנטיבי, כמו שאמר אורי, ואנחנו צריכים לשלם את זה.

<יוסי פתאל: אנשים נתקעים בחו"ל ויש לנו בעיה עם "חוק טיבי".

<יוסי פתאל: כמו שאמרנו הוא לא התכוון לסיטואציה הזאת.

<יוסי פתאל: הוא דיבר על בנאדם מסוים, על חברה מסוימת בטיסה מסוימת כשיש בעיה תפצו אותו.

<יוסי פתאל: היינו שותפים לחקיקה והיינו בעדה ומחאנו לה כפיים.

<יוסי פתאל: אבל הסיטואציה הזאת שהכנסת באה לשוק הפרטי במקום לתקן את החוק כשמצד אחד המדינה מתנערת ואומרת אין מלחמה, לא מכריזה לא על מצב חירום, לא על מצב מלחמה, לא על פיצוי לעסקים ולא לאף אחד, אבל מצד שני באה אלינו ואומרת "תקשיבו, זה מצב חירום יש מלחמה, תתחשבו, תשלמו".

<יוסי פתאל: אם שקל אחד היה נמצא בכיסינו ולא היינו משיבים אותו ללקוחות, אנחנו ראויים לכל גנאי.

<יוסי פתאל: אבל הכסף לא נמצא אצלנו, העברנו אותו לספקים בחו"ל, העברנו אותו לחברות תעופה, העברנו לחברות שייט או כל אחד לפי החופשה שלו, באים אלינו ואומרים "תשיבו את הכסף".

<יוסי פתאל: ליבנו, כשאני אומר ליבנו אני מתכוון לזה כי גם הבן שלי נמצא בעזה, ליבנו עם מי שנמצא בחזית, אבל לבוא אלינו ולבקש מאיתנו לשלם את הצ'ק, לבקש את זה מהשוק הפרטי, אני לא מבין אתכם כמחוקקים.

<יוסי פתאל: תקנו את החוק ותגידו שבעת הזאת, מי שמקבל צו 8 צריך להשיב לו את הכסף.

<יוסי פתאל: שימו את זה בחוק, תמצאו לזה את המקורות התקציביים ואנחנו נהייה הראשונים להשיב את הכסף, נהייה גם שותפים.

<יוסי פתאל: נכון להיום, אנחנו עושים את זה על חשבוננו.

<יוסי פתאל: אנשים שביטלו עסקאות בגלל המצב, ראיתי את התלונות שהגיעו לוועדה, כמות המניפולציות שעשו עליכם כאן היא פשוט מדהימה.

<יוסי פתאל: אותו אדם שמתלונן, אתם כותבים אלי, אני עונה לכם.

<יוסי פתאל: הוא מקבל לפנים משורת הדין 50% מכספו בחזרה ואז הוא אומר – זה אדם שנמצא כאן על שולחן הועדה – "אם עד 3.8 נגמרת המלחמה, אני רוצה לממש את העסקה".

<יוסי פתאל: זה אדם שהזמנתם, כדי שאני אתן לו תשובות היום.

<יוסי פתאל: לכן, קודם הדיון, צריך להיות ברמה העקרונית ולא להתייחס למקרים פרטיים ולהזמין לכאן לקוחות.

<יוסי פתאל: זה לא רלוונטי מבחינת - - -

עדי קול: לא.

עדי קול: אני רוצה להסביר, למי שנמצא כאן לראשונה, הוועדה לפניות הציבור בניגוד לוועדות אחרות, היא וועדה שמתכנסת בעקבות פנייה של אנשים פרטיים.

<יוסי פתאל: העניין צריך להיות עקרוני, לא על מקרה ספציפי, כי אז אנחנו צריכים לחשוף דברים לא נעימים - - -

עדי קול: לא, לכן אני לא מבקשת ממך להשיב ולציין פרטים, אבל אני מבקשת שעל כל דבר שאנחנו פונים גם להשיב.

<יוסי פתאל: לגבי ביטולים, אני חושב שהפתרון נמצא אצלכם ולא אצלנו ומי שצריך לתת את התשובות זה אתם ולא אנחנו.

<יוסי פתאל: הדבר הזה צריך להיות מוסדר בחוק בצורה מסודרת ולא שבאירוע חירום לעשות אלתור ולהגיד לנו שלמו כשאנחנו על פי כל פרמטר נמצאים ערב קריסה.

<יוסי פתאל: תבינו, משבר כזה לא היה מאז קום המדינה.

<יוסי פתאל: 40% מההכנסה השנתית שלנו נמצאת בקיץ.

<יוסי פתאל: זה לא היה במלחמת המפרץ, זה לא היה בשום מלחמה אחרת שהשמיים ככה נסגרו והתעשייה נעצרה לגמרי.

<יוסי פתאל: לכן כשאנחנו שנמצאים ערב קריסה לבוא אלינו ולדרוש מאיתנו פיצויים, כאשר מתעלמים מכל הגורמים האחרים שמשחקים פה בשוק, חברות תעופה זרות, חברות אינטרנט וכדומה ורק לדרוש מאיתנו צ'ק, אני לא מבין את מהות הדיון.

<יוסי פתאל: בסיס הדיון צריך להיות החקיקה עצמה.

<יוסי פתאל: החקיקה עצמה לא מתייחסת לאירוע כזה ולא מחייבת אותנו להחזיר כספים, אגב בכלל.

<יוסי פתאל: אנחנו שומרי חוק דרך אגב.

עדי קול: בסדר גמור, אנחנו ניקח בחשבון.

עדי קול: כל מה שקשור לחקיקה זה התפקיד שלנו.

עדי קול: תהליך החקיקה לוקח זמן ולכן אנחנו צריכים לתת מענה מידי לאנשים שנמצאים כרגע, אבל את החקיקה אנחנו ניקח בחשבון.

עדי קול: ביקשה רשות דיבור, עורכת הדין יעל כהן שאואט מהמועצה לצרכנות, בבקשה.

<יעל כהן שאואט: תודה רבה.

<יעל כהן שאואט: קודם כל אני רוצה להוסיף לגבי התלונות עוד נושא שלא עלה כרגע בוועדה הזאת.

<יעל כהן שאואט: זה נושא של אנשים שהיו אמורים לצאת מהארץ עם חברות זרות במסגרת חבילות נופש לחוץ לארץ ובגלל המצב הטיסה בוטלה בימים האחרונים.

<יעל כהן שאואט: נוצר מצב שהרבה מאוד, מאות חבילות בוטלו ואנשים נשארו מול סוכן הנסיעות או אל מול מארגן הנסיעה, בעצם הם מול שוקת שבורה.

<יעל כהן שאואט: מהתלונות עולה שכאשר הצרכן פונה לבית המלון בחוץ לארץ, לחברת התעופה הזרה, לנציג בארץ ובחו"ל מובטח לו החזר כספי, מובטח לו ביטול עסקה.

<יעל כהן שאואט: גם העסקה להשכרת רכש מבוטלת עקב ביטול טיסות זרות, גם היא מבוטלת על ידי הספק בחוץ לארץ.

<יעל כהן שאואט: לעומת זאת, כאשר פונים כאן למארגן הטיסות, לסוכן הנסיעות, שום ביטול ושום כלום - - -

<יוסי פתאל: הדברים שלכם מנותקים מהמציאות, הם פשוט - - -

עדי קול: אתה לא יכול להתפרץ כשהיא מדברת.

<יוסי פתאל: היא מדווחת דברים לא נכונים.

עדי קול: מר פתאל, אני אתן לה לדבר ואני אתן לך את האפשרות להשיב.

<יעל כהן שאואט: גברתי, אני רוצה לדווח על תוכן התלונות שהגיעו בימים האחרונים.

<יעל כהן שאואט: אני חושבת שגם זה חלק מהבעיה, לא רק ביטול על ידי ישראלים, ביטול יזום על ידי הלקוח, גם למצב הזה צריך לתת לו תשובה.

<יעל כהן שאואט: זה הנושא הראשון.

<יעל כהן שאואט: הנושא השני, "חוק טיבי", אני רוצה לקרוא לו בשמו האמיתי "חוק שירותי תעופה.

<יעל כהן שאואט: פיצוי הנוסע במקרה של ביטול או עיכוב טיסה'.

<יעל כהן שאואט: בניגוד למה שהושמע כאן, החוק הזה חל גם במקרה של כוח עליון.

<יעל כהן שאואט: תיקחו את סעיף 6 לחוק שקובע שבמקרה של כוח עליון אין פיצוי, אבל יש אפשרות לקבל טיסה חלופית או החזר כספי.

<יעל כהן שאואט: כלומר, חברות התעופה כבולות גם לחוק הזה וגם לחוק האירופי.

<יעל כהן שאואט: טיסות שמבוטלות באירופה לא משאירים את הנוסע בלי עזרה, בלי סיוע ובלי טיסה חלופית או עם אפשרות לחזור למדינה שממנה הוא הגיע.

<יעל כהן שאואט: זה הדבר השני.

<יעל כהן שאואט: הדבר השלישי, יש פתרונות.

<יעל כהן שאואט: בגלל שאנחנו מסתכלים קדימה לפתרונות אולי בעצם צריך לחוקק.

<יעל כהן שאואט: האיחוד האירופי בוחן כרגע תיקון של הדירקטיבה האירופית לעניין חבילות נופש.

<יעל כהן שאואט: זה באמת חשוב שכרגע גם האיחוד האירופי בוחן את התאמת הדירקטיבה הקיימת לעניין חבילות נופש ואיך אנחנו בעצם מפזרים את הסיכון, איך בעצם אנחנו מפצים את הלקוח ומה החובות של מארגני טיסות, מארגני חבילות נופש וסוכני נסיעות מצד אחד, ומצד שני זכויות הלקוחות.

<יעל כהן שאואט: כלומר, יש פתרונות שמוצעים.

<יעל כהן שאואט: אגב, שם מוצע דבר מאוד מעניין, גם במקרה של כוח עליון ניתנת אפשרות ללקוח לקבל החזר כספי מלא על חבילות הנופש וגם ניתנת זכות ביטול במקרה של מלחמה למשל.

<יעל כהן שאואט: כל הנושאים האלה נבחנים על ידי האיחוד האירופי כרגע.

<יעל כהן שאואט: יש דיון באיחוד ואנחנו חושבים שניתן לקדם כאן הצעת חוק שתגן על הציבור.

<יעל כהן שאואט: אגב, תחום התיירות הוא תחום פרוץ לחלוטין.

<יעל כהן שאואט: בכל מקרה גם אם לא הייתה המלחמה וגם אם לא היה המצב המוקצן שאנחנו מכירים כרגע הוא היה דורש טיפול וטיפול יסודי.

עדי קול: קודם כל אנחנו נשמח לבדוק.

עדי קול: אני אשמח להיות בקשר בעניין תיקון חקיקה.

עדי קול: <קריאה:> האיחוד האירופי נמצא במצב של מלחמה?

עדי קול: מה שם עושים?

<יעל כהן שאואט: מציעים אפשרות לבטל.

<יעל כהן שאואט: זכות ביטול.

<יעל כהן שאואט: <קריאה:> זאת אומרת שאם פעם למדינות האיחוד יהיה עזה יסגרו את המרחב באירופה, ישיבו את הכספים ללקוחות?

<יעל כהן שאואט: תראה, גם במצב כמו עזה עם טיסות שלא יוצאות לא משאירים את הלקוח כך באוויר.

<יעל כהן שאואט: אין דבר כזה.

<יעל כהן שאואט: מלחמה או לא מלחמה הטיסה בוטלה, גם במקרה של כוח עליון נותנים לו אפשרות לטיסה חלופית.

<יעל כהן שאואט: זה נכון שבהתאם לכמות הנוסעים שצריך להחזיר צריך להתאים את הפתרון למציאות.

<יעל כהן שאואט: זה קיים.

<יעל כהן שאואט: <קריאה:> מה שילמו לאנשים?

<יעל כהן שאואט: לא פיצוי כספי.

עדי קול: אדוני, אני מבקשת לא לקיים דיאלוג פה האחד עם השני.

עדי קול: אני נותנת רשות הדיבור לפי הסדר.

עדי קול: תמר פינקוס בבקשה.

<תמר פינקוס: אני רוצה להסביר כמה דברים.

<תמר פינקוס: קודם כל טעות לחשוב שמדינת ישראל אין התייחסות בחקיקה לכוח עליון.

<תמר פינקוס: קוראים לזה 'סיכון חוזה'.

<תמר פינקוס: זה לא במסגרת "חוק הגנת הצרכן" זה במסגרת חוק החוזים.

<תמר פינקוס: זה דבר מאוד טוב, להגיד 'זמן של כוח עליון', כמו שיעל אומרת, העניין הוא שהחוק לא מגדיר מהו כוח עליון, מהו כוח עליון.

<תמר פינקוס: לא בכדי החקיקה עד היום לא הגדירה מהו כוח עליון כי כל מקרה נבחן לגופו ואפילו לפי אנשים.

<תמר פינקוס: החוק כן אומר מה קורה במקרה של סיכול חוזי.

<תמר פינקוס: נכון שההליך אזרחי והוא לא יכול להיות במסגרת "חוק הגנת הצרכן", אני מיד אסביר.

<תמר פינקוס: היום במדינת ישראל קיימת קשת רחבה של פסיקה שמתייחסת לכוח עליון.

<תמר פינקוס: על אותו מקרה, על פי מקרה פרטני אחד זה לא הוגדר כוח עליון ואילו על מקרה פרטני שני זה כן מוגדר.

עדי קול: אבל במקומות שהפסיקה היא לא קוהרנטית, צריכה לבוא חקיקה ולכן אנחנו מדברים על זה.

<תמר פינקוס: לא.

<תמר פינקוס: אני רוצה להסביר למה הפסיקה כן קוהרנטית וכן יש לה היגיון.

<תמר פינקוס: יש פסיקה של בית המשפט עליון באותו מקרה, היה מקרה מאוד מפורסם שהיה צריך למסור דירות לדיירים והדירות התאחרו למעלה משנה וחצי והדירים הגיעו לבית המשפט.

<תמר פינקוס: זה הגיע עד לבית המשפט העליון.

<תמר פינקוס: בא הקבלן ואמר 'כוח עליון', היה מבצע כזה והיה מבצע כזה והפועלים שלי הם פועלים מהשטחים ולא היה מי שיבנה ולא יכולתי למסור את הדירות, לכן אני מבקש לפטור'.

<תמר פינקוס: קבע בית המשפט ואמר, סליחה, זה לא כוח עליון.

<תמר פינקוס: במדינת ישראל שבה כל הזמן - - - -

עדי קול: רגע, אני רוצה לשאול אותך את השאלה הספציפית.

עדי קול: זאת אומרת שהיום משפחות שיקיריהן נקראו בצו 8 בעינייך הן לא אמורות לקבל פיצוי?

<תמר פינקוס: לא.

<תמר פינקוס: אני לא מדברת בעיניי, אני מנסה להסביר שיכולה להיות פסיקה שתסביר שהן זכאיות ותוכל להיות פסיקה שתסביר שהן לא זכאיות.

<תמר פינקוס: זה תלוי מתי הן קנו.

עדי קול: לכן אנחנו עשינו את הדיון הזה.

<תמר פינקוס: אני רוצה להסביר נקודה אחת.

<תמר פינקוס: קודם כל יש בחקיקה אפשרויות של סיכול חוזה.

<תמר פינקוס: "חוק הגנת הצרכן" מסביר מתי יש ביטול ומתי חייבים לבטל ואוי למי שמפר את זה.

<תמר פינקוס: נכון שהוא לא מתייחס לסיטואציות כאלה.

<תמר פינקוס: היום לגופו של עניין וגם על פי מה שאנחנו יודעים, נכון ש"חוק הגנת הצרכן" איננו חל על חברות זרות ואני לא יכולה לעשות להן כלום, אני בוכה על זה וצועקת על השמיים הפתוחים.

<תמר פינקוס: מאז שהשמיים הפתוחים נפתחו ייצרו שתי חברות שעל אחת אני יכולה להגן ועל אחת אני לא יכולה להגן.

עדי קול: אני עוצרת אותך כי יש עוד הרבה דוברים.

עדי קול: בבקשה - - -

<אורי סירקיס: סליחה, למה את עוצרת אותה, זאת הנקודה הכי משמעותית פה, כי פתחו את השמיים ואנחנו מתמודדים - - -

עדי קול: אנחנו לא עושים דיון על שמיים פתוחים.

<אורי סירקיס: אנחנו לא רוצים לעשות דיון על שמיים פתוחים.

<אורי סירקיס: אנחנו רוצים לעשות דיון שבו חברות ישראליות תעמודנה באותם קריטריונים של חברות זרות לגבי פיצוי ולגבי השבה של כספים.

עדי קול: בסדר.

עדי קול: שוב, אנחנו לא נספיק להיכנס לדיון הזה.

עדי קול: זה חלק מהדיון שנעשה בתוך דיון של שמיים פתוחים.

עדי קול: <קריאה:> לא.

עדי קול: זה לא נתן פתרון.

<ורד זילברמן-קירו: לגבי טענת הסיכול שעלתה כאן על ידי נציגת משרד הכלכלה - - -

<תמר פינקוס: אני לא נציגת משרד הכלכלה.

<תמר פינקוס: אני לא שייכת למשרד הכלכלה - - -

<ורד זילברמן-קירו: הרשות להגנת הצרכן.

<ורד זילברמן-קירו: אני רק רוצה לציין שאת מתייחסת לנושא של טענת סיכול, רק שהיא פורשה מאוד מאוד מאוד בצמצום ועד היום היא נסמכת למעשה על פסק דיין של בית המשפט העליון משנת 1978.

<ורד זילברמן-קירו: היום נשמעים קולות אחרים.

<ורד זילברמן-קירו: מכאן לבוא להגיד שזו טענה שיכולה לעמוד.

<תמר פינקוס: לא.

<תמר פינקוס: אני לא אמרתי את זה.

<תמר פינקוס: אני אמרתי שהיום יש קשת רחבה לפני בית המשפט העליון.

<תמר פינקוס: העובדה שבדרך כלל בית המשפט אומר 'אנחנו צריכים למצוא את האיזון, לא יכול להיות שרק הוא יישא בזה ולא יכול להיות שרק צרכן'.

<תמר פינקוס: הם עושים איזון סיכול ואומרים חלק יישא בזה וחלק בזה.

<תמר פינקוס: בחלק מהמקרים אומרים 'לא היה סיכול'.

<תמר פינקוס: זה לא חד וחלק.

דב חנין: תודה גברתי היושבת ראש.

דב חנין: אני מאוד מברך על קיום הדיון הזה.

דב חנין: אני חושב שאנחנו ככנסת חייבים לעשות מעשה גם נוכח הדברים ששמענו עכשיו.

דב חנין: הבעיה הבסיסית שמביאה אותנו למקום שאנחנו נמצאים בו עכשיו הוא מצב שיש פה שני קווים שלא יכולים להיפגש, שני קווים ואנחנו מעבירים מסר כפול.

דב חנין: מצד אחד אנחנו באים לכל הגורמים בענף הזה, לכל החברות בתכליל וגם לכל החברות האחרות ואומרים להם שוק חופשי, תפעלו, תרוויחו ואם חס וחלילה לא תרוויחו גם תפשטו רגל וגם תצטרכו לצאת מהשוק, איש איש לגורלו.

דב חנין: זה מסר של חברה קפיטליסטית שעובדת לפי רווחים, מי שמצליח מרוויח ומי שלא מצליח נכשל וצריך ללכת הביתה.

דב חנין: אבל, בעת ובעונה אחת אנחנו מעבירים מסר אחר לגמרי.

דב חנין: המסר השני אומר אחריות חברתית, סולידריות, בואו נסתכל, אנשים נפגעים.

דב חנין: הגיעה הזמן שנחליט מהו ההיגיון שמנחה אותנו.

דב חנין: איפה אני עומד בנושא הזה הרי ידוע לכם, אני לא רוצה ללכת עד הסוף בכיוון שאני מציע, אבל אני אומר שלפחות במצב שאנחנו נמצאים כרגע צריך לקבל החלטה ככנסת, כמערכת ציבורית איך אנחנו חושבים שצריך להתנהל.

דב חנין: אני שמעתי בקשב רב את הדיון הקודם שהיה לגבי חברת "אל-על" ובאמת אם הייתי חברת "על-על" לא הייתי מצליח להבין מה רוצים מחיי, באמת.

דב חנין: מצד אחד אומרים לי 'אתם החברה הישראלית, תיסעו, תביאו ישראלים, נתקעו פה נתקעו שם, סעו לכל העולם', בסדר גמור.

דב חנין: מצד שני 'בסוף השנה יהיו לכם הפסדים, תפטרו עובדים, מה זאת אומרת אתם לא יעילים'.

דב חנין: אי אפשר כמערכת ציבורית להתנהג בצורה כל כך מופקרת.

דב חנין: אנחנו ככנסת לא יכולים להעביר כאלה מסרים מבולבלים.

דב חנין: מה צריך לעשות במצב שבו אנחנו נמצאים כרגע?

דב חנין: – קודם כל המדינה צריכה להבין, היא חייבת להיכנס כמדינה והמדינה היא זאת שצריכה לתת את התשובה.

דב חנין: עם כל הכבוד לסוכני הנסיעות ולחברות הנסיעות, לא הם שיצרו את המצב שבו אנחנו נמצאים בו כרגע.

דב חנין: זו לא האחריות של גורמי נסיעות כאלה ואחרים, זו אחריות של הממשלה שלוקחת אחריות על כל מה שמתחרש במדינה כולל גם דברים לא נעימים כגון פגיעות בנסיעות ובכל מיני דברים שאנשים רוצים לעשות.

דב חנין: המדינה חייבת לתת מענה.

דב חנין: המענה של סיכול, כמו שבצדק אמרה היועצת המשפטית לוועדה הוא צר מדי, הוא פורש בצורה מצומצמת, הוא לא נותן מענה אמיתי לכל אותם אנשים שנמצאים במצוקה.

דב חנין: התוצאה גברתי יושבת הראש, הן אותן פניות שאת מקבלת כי לאנשים אין מענה אחר ואז הם פונים לכנסת.

דב חנין: מה אנחנו צריכים לייצר כרגע?

דב חנין: אנחנו צריכים לייצר בחקיקה, גברתי אין דרך אחרת, סוג של מנגנון ביטוח לאומי, ביטוח חברתי שנועד לתת מענה למצבים, מה לעשות וכולנו מקווים שלא יחזרו, אבל בינתיים קיימים מצבים של מלחמות כאלה ואחרות שבהן מדינת ישראל לוקחת אחריות.

דב חנין: לוקחת אחריות לא רק לגבי עובדים, אנחנו מקדמים חקיקה של מצב מיוחד בעורף כדי שעובדים לא יאבדו שכר, אבל יש גם עוד נזקים.

דב חנין: המדינה נכנסת באמצעות מערכת לאומית של ביטוח, מספקת מענה גם לחברות שאנחנו לא רוצים שתפשוטנה רגל וגם לאנשים שאנחנו לא רוצים שיפגעו היא נותנת מענה.

דב חנין: זה חלק מעלויות חברתיות שאנחנו כחברה משלמים על המצב שבו אנחנו נמצאים.

דב חנין: תודה רבה.

עדי קול: תודה.

עדי קול: יש לי רשימת דוברים, אני עוברת לפי הסדר שאנשים ביקשו, אני מקווה שאני אגיע לכולם.

עדי קול: מוטי שפירא, בבקשה.

<מוטי שפירא: אני מנכ"ל לה"ב, לשכת עצמאים.

<מוטי שפירא: יש כאן שני ארגונים שחברים אצלנו.

<מוטי שפירא: אנחנו עוסקים בענייני עסקים קטנים ועצמאים בדרך כלל יותר בוועדת הכספים, הכלכלה ולא בזירה הזאת.

<מוטי שפירא: לצערי חבר הכנסת רוברט אילטוב יושב ראש הוועדה לעסקים קטנים הלך.

<מוטי שפירא: באתי כי כתוב כאן "מודל הפיצוי לעסקים ולחברות תעופה ולסוכני הנסיעות".

<מוטי שפירא: אני רוצה לומר משהו, שמאוד מתחבר למה שאמר חבר הכנסת דב חנין.

<מוטי שפירא: בתוך הקהל הזה יש קבוצות של סוכני הנסיעות, מארגני תיירות נכנסת ומורי הדרך ואחרים.

<מוטי שפירא: בגדול, אין אפשרות יותר לדבר במושגים של אסימטריה.

<מוטי שפירא: הצרכן יקר לכולנו, כולנו גם צרכנים וכולנו גם בעלי עסקים.

<מוטי שפירא: חלק מהצרכנים הם בעלי עסקים.

<מוטי שפירא: לא מקובלת עלי אסימטריה.

<מוטי שפירא: זאת אומרת, שבאיזה מקום בתהליך של סוג הפיצוי הקבוצה שעומדת בין היצרן הגדול לבין הצרכן, בדרך כלל אלו חבר'ה כאלה, הם האחרון איך לפתור את הבעיה של הבעיה הלאומית.

<מוטי שפירא: אנחנו כרגע נמצאים בנקודה שהמון אנרגיה מושקעת איך יהיה הפיצוי לבעלי העסקים בדרום.

<מוטי שפירא: יותר רחב מזה, מחר הולך להיות דיון מאוד קשה בוועדת הכספים על המודל.

<מוטי שפירא: הממשלה הולכת על מודל מצומצם, דוחפת למודל מצומצם בגלל כל העלויות של הממשלה.

<מוטי שפירא: מחר יעלה לדיון גם ההפסדים של על הענפים האלה.

<מוטי שפירא: מה שאמר חבר הכנסת חנין נכון.

<מוטי שפירא: כרגע אגב, למצב המלחמה יש פתרון.

<מוטי שפירא: מחר ידונו על תקנות הפיצויים ללחימה הזאת.

<מוטי שפירא: כל אחד מסוכני הנסיעות, ממארגני התיירות הנכנסת, מורי הדרך הולך להפסיד כסף בין אם זה יהיה בדמות שהוא החזיר כסף, נתן, החזיר ללקוח – זה לא משנה בכלל.

<מוטי שפירא: יש חברים שיפסידו הכנסות.

<מוטי שפירא: כרגע יש מצב שהביטוי לחירום יהיה מחר בוועדת הכספים.

<מוטי שפירא: כמו שנאמר כאן על ידי אחד הדוברים, אני מאוד מצפה שמה שאנחנו מדברים כאן יתחבר, זה צריך להתחבר באיזה מקום גם למהלך שמתבצע במקביל.

<מוטי שפירא: חשוב לי להגיד דבר אחד שאותו אנחנו אומרים בכל דיון, די עם הסיפור של אסימטריה, יש עובדים, יש יצרנים ויש צרכנים ובאמצע כל הממברנה שמספקת באמצע את השירותים, יש להם זכויות כמו כל אחד אחר.

<מוטי שפירא: אם אכן הענפים האלה נפגעים באופן מוחלט בהכנסות שלהם, ולא משנה אם הם נתנו כרטיס חלופי לא נתנו כרטיס, הפסידו בהכנסות – אני מקווה שיעזרו לנו מחר בוועדת הכספים להקל על המצב הזה.

עדי קול: אני מזכירה לכם, גם להתייחס למצבי החירום וגם למצב בכלל.

<עומר שלו: אני לא אחזור על הדברים שאמר עמיתי מ"ישראייר", אבל בשם חברות התעופה אגיד כמה מילים גם לצורך הדיון הזה שהוא עומד בפני עצמו.

<עומר שלו: חברת "אל-על" נהגה במדיניות ביטול רחבה מאוד כלפי נוסעיה.

<עומר שלו: אפשרנו לבטל את ההזמנות לא רק של המגויסים אלא לכל מי שביקש בתקופה הזאת.

<עומר שלו: אפשרנו גם לשנות את ההזמנות לתקופה של שישה חודשים.

<עומר שלו: מבחינתו הנושא הזה כרוך כמובן בעלות משמעותיות, אבל אנחנו מצאנו לנכון לעשות את זה החל מתחילת המבצע.

<עומר שלו: זה בצד הצרכני, אני חושב שהוא מדבר בפני עצמו.

<עומר שלו: לחברות התעופה ובעיקר ל"אל-על" נגרמו הרבה הוצאות נוספות.

<עומר שלו: אגב האירועים, הזכרתי קודם את אותן טיסות נוספות שביצענו כדי לחלץ נוסעים של חברות תעופה אחרות שהפסיקו לטוס לישראל, זה בא בנוסף לתקופה שהייתה אמורה להיות, כמו שציין מר פתאל, שיא העונה שלנו.

<עומר שלו: זו פגיעה משמעותית גם בהזמנות, גם ביציאות כתוצאה מהשינויים והביטולים ובוודאי בתיירות נכנסת שהפגיעה בה היא משמעותית ביותר.

<עומר שלו: אכן חברת "על-על" היא חברה עסקית שצריכה בסופו של דבר להשיא רווחים.

<עומר שלו: המשמעות על חברה ציבורית היא אדירה ולכן היום גם פרסמנו הודעה כמתחייב מחברה ציבורית, נגרמו לנו נזקים משמעותיים ופגיעה משמעותית בהכנסות עליה דיווחנו, פגיעה בסכום של כ- 40 עד 50 מיליון דולר ברבעון הרלוונטי שהוא הרבעון המשמעותי ביותר בענף התעופה.

<עומר שלו: אנחנו מצפים שייסעו לנו גם אם אנחנו חברה פרטית שלוקחת בכל עת על עצמה משימות לאומיות.

<עומר שלו: זו ההגדרה.

<עומר שלו: בדיון הקודם התייחסתי לנקודות מסוימות שאולי לא הובנו, אני חושב שאנחנו חברה פרטית שלוקחת על עצמה משימות לאומיות.

<עומר שלו: החילוץ מטורקיה הוא משימה לאומית, הוא נעשה בשיתוף עם משרד התחבורה ולבקשתו, הוא בוצע על ידי חברה פרטית שהתגייסה למאמץ הזה, כך גם הרחבת הטיסות, כך גם קבלת נוסעים מחברות אחרות.

<עומר שלו: כל אלה גרמו לנו לנזקים כבדים, לנזקים משמעותיים וכמובן מדיניות הביטול, השעות הנוספות, העובדים שלנו שעבדו לילות וכימים בהתגייסות מיוחדת.

<עומר שלו: אותם עובדים שלא גויסו למערכה הצבאית, גויסו למערכה האזרחית החל מהקול סנטר שלנו שעובד בשעות נוספות לטפל באותם נוסעים.

<עומר שלו: דיברנו קודם על מקרו ומיקרו, מיקרו זה טיפול בכל הזמנה והזמנה שמטפלים בה אנשים שעובדים יום ולילה כדי לענות על הצרכים האלה.

<עומר שלו: ההמשך כמובן זה בצוות הטיפולי שעושה שעות, אנשי התחזוקה, טייסים והעובדים האחרים העובדים בכל המקצועות השונים ב"אל-על" כדי לאפשר שהטיסות שהיו אמורות לצאת תצאנה והטיסות הנוספות המיוחדות גם הן תעשנה את העבודה הנדרשת.

<עומר שלו: אני אחזור בקצרה על מה שביקשנו ולמה אנחנו מצפים.

<עומר שלו: דובר כאן הרבה על עזרה לישובי הדרום שהיא מובנת מאליה, על עסקים קטנים ובינוניים.

<עומר שלו: גם עסקים גדולים צריכים סיוע, גם עסקים גדולים שפועלים במשימות לאומיות צריכים בסופו של דבר שהמדינה תבין את המשמעויות ותסייע.

<עומר שלו: אפשר לסייע באין ספור נושאים החל מנושאים תפעוליים באופן השימוש והתשלומים עבור התשתיות שהמדינה מעניקה לחברות התעופה: ארנונה, אגרות וכדומה.

<עומר שלו: אפשר גם לסייע בתקציבי שיווק ליום שאחרי, אם אנחנו מדברים על משרד התיירות או הדרך להחזיר לארץ את אותם תיירים שכבר החליטו לא להגיע.

<עומר שלו: אפשר לדבר על אותם עובדים שלנו שהתגייסו ואנחנו נאלצים לשלם שעות נוספות ולשאת בעלויות הנוספות.

<עומר שלו: הזכרתי בפעם הקודם ואזכיר שוב את אותו חוק "כחול לבן".

<עומר שלו: אני אדגיש, אנחנו חברה פרטית, אבל מדינת ישראל או מי מטעמה, משרדי הממשלה השונים, שגרירים ואחרים צריכים לצאת למשימות הסברה בחוץ לארץ הם לא צריכים לטוס ב"טורקיש" או בחברה אחרת.

<עומר שלו: הם צריכים לטוס בחברות התעופה הישראליות.

<עומר שלו: אין כאן העמדת פנים.

<עומר שלו: אנחנו חברות עסקיות, אבל משימות לאומיות כמו הסברה, כמו שגרירים, כמו נספחים, כמו מטען ביטחוני צריכים להיות מבוצעים רק בחברות ישראליות בטח ובטח עכשיו.

<זיו רוזן: אני מחברת גוליבר.

<זיו רוזן: שלושה דברים מאוד קצרים.

<זיו רוזן: אחת, בדיון הקודם שקיימנו בשבוע שעבר היה בהמשך לצווי 8.

<זיו רוזן: כמו שאנחנו רואים כמה ימים בודדים אחרי, אנחנו כבר בעקבות סגירת נמל התעופה או וביטול טיסות של חברות תעופה, אני מקווה שלא צריך לחכות למשבר הבא, אבל צריך להבין שיש כאן משהו מתגלגל ולא נקודתי.

<זיו רוזן: חברות התיירות, כמו שהחקלאים הם הראשונים להינזק אחרי אירוע מזג אוויר, לטענתי אנחנו הראשונים להינזק אחרי אירוע בטחוני.

<זיו רוזן: נקודה שנייה, דיברו כאן על ההוצאות שלנו, על ההפסדים שלנו.

<זיו רוזן: מעבר לוסר הזמנות וכל מה שמשתמע מכך, כמובן שאנחנו נדרשנו לתת שירות עצום לאלפי הלקוחות.

<זיו רוזן: למשל, בסוף שבוע האחרון להשיג את כולם, לתת להם אלטרנטיבה ומובן במחירי עלות ומבלי שננסה לעשות מהנושא הזה רווח.

<זיו רוזן: יש פה משמעותית אדירה מבחינתנו.

<זיו רוזן: הנקודה השלישית שלעתי היא סוג של הפתרון.

<זיו רוזן: אני מציע לתקוף את הדברים דווקא מנקודת מבטו של הלקוח.

<זיו רוזן: אנחנו מבינים את הסיטואציה ומבינים את הבעיה, מבינים את מצבן של חברות התיירות, אבל דווקא להסתכל מנקודת מבטו של הלקוח בין אם הוא מגויס בצו 8 שבסוף צריך למצוא את עצמו רודף אחרינו, חברות התיירות, בניסיון לראות מה אפשר לעשות הוא או בני משפחתו.

<זיו רוזן: לחלוטין אני מעודד את הפתרון באמצעות חקיקה שאומרת שברגע שמישהו מקבל זימון למילואים או למישהו שפעיל בסדיר, שגם פה יש בעיה ולאו דווקא רק למילואים, יש לי לא מעט לקוחות בסדיר שמתמודדים עם הבעיה הזאת.

<זיו רוזן: המדינה, כמו שהמוסד לביטוח לאומי דואג להסדיר את הנושא מול מקום העבודה שלו, שתדע להסדיר את הנושא מול חברת התיירות.

<זיו רוזן: אני לא מדבר על מטרות רווח, רק שהלקוח לא יצטרך להתמודד עם סיטואציה שהוא רודף אחרינו.

<זיו רוזן: דיברנו על צווי 8, אותו דבר כשיושב גורם ממשלתי ומעביר מסר שמסוכן להיות בטורקיה, יש לזה משמעות, יש לזה משמעות כבירה.

<זיו רוזן: הלקוח לא צריך אחרי זה לרדוף אחרי חברות התיירות ולראות איך הוא פותר את הבעיה.

<זיו רוזן: אני מציע לפתור את הדברים דווקא מנקודת מבט הלקוח.

<זיו רוזן: אני אומר את זה כגוף תיירות, לא כלקוח.

עדי קול: תודה רבה.

עדי קול: אני רוצה לבקש תגובת משרד התחבורה ולאחר מכן משרד האוצר.

<אבי ירושלמי: משרד התחבורה קיבל פנייה של חברות התעופה הישראליות לבחון את המצב שבו הן נמצאות היום.

<אבי ירושלמי: הייתה פנייה למשרד האוצר.

<אבי ירושלמי: אנחנו נשב איתם לראות במה אפשר לסייע.

<אבי ירושלמי: מבחינת זכויות עובדים יש את החוק.

<אבי ירושלמי: כאמור והיה ובסיטואציה הביטחונית הזאת נגיע למסקנה שהיא יכולה לחזור על עצמה, אז יהיה צורך בשינויי חקיקה - - -

עדי קול: למשל?

<אבי ירושלמי: אני לא רוצה לפרט, אבל נבדוק את העניין לעמוק.

עדי קול: אנחנו נשמח אם תפרט.

עדי קול: זה המקום לדעתי.

עדי קול: אני אגיד לך, משרד התחבורה זה המשרד שאנחנו פונים אליו, אתם הגורם הרגולטורי, אתם יכולים להעביר כל דבר לאוצר ובסוף להגיד 'הפתרון זה האוצר, אנחנו נבקש, אנחנו נעביר'.

עדי קול: השאלה מהי עמדתכם.

<אבי ירושלמי: עמדתנו, כאן באמת צריך לאזן בין הצרכים של חבורת התעופה לבין הצרכים של המשתמשים.

<אבי ירושלמי: כלומר, אי אפשר להפקיר את חברות התעופה מצד אחד ומצד שני - - -

עדי קול: אבל זאת לא תשובה.

עדי קול: אני חושבת שזה נאמר - - -

<אבי ירושלמי: אין לנו פתרון בשלב זה.

עדי קול: זאת לא תשובה.

עדי קול: נאמר על ידי כל מי שנמצא כאן שצריך לאזן, צריך לאזן את הצורך של הצרכנים, צריך לאזן את הצורך של חברות התעופה.

עדי קול: אנחנו נמצאים במצב חירום.

עדי קול: מה עשיתם בעבר במקרים דומים?

<אבי ירושלמי: מקרים דומים לא היו.

<אבי ירושלמי: - - -

עדי קול: היו מבצעים קודמים, היו מלחמות קודמות.

<אבי ירושלמי: לא היה.

<אבי ירושלמי: גם סגירת השמיים, למזלנו זה אירוע מאד קצר, נקווה שהוא לא יחזור על עצמו.

<אבי ירושלמי: נדמה לי שהיה אירוע במלחמת לבנון - - - <קריאה:> לא.

<אבי ירושלמי: זה היה ב-1991 במלחמת המפרץ הראשונה, אז הייתה סגירה של השמיים.

עדי קול: ומה היה המענה שניתן?

<אבי ירושלמי: כשחברות התעופה הזרות הפסיקו לטוס ולמזלנו "אל-על" - - - <קריאה:> זה היה בינואר.

<אבי ירושלמי: זה קרה בעונת שפל.

<אבי ירושלמי: חברת "אל-על" נערכה לעניין הזה והגיע להגיעה למקסימום באותה עונה.

<אבי ירושלמי: כלומר, ניתן מענה למשתמשים - - -

עדי קול: זאת אומרת שהיום אנחנו נמצאים כבר ביום 21 למבצע ולא נתתם את הדעת איך אתם נותנים מענה לענף.

<רון חלפון: אני ממשרד התחבורה.

<רון חלפון: זכויות הנוסעים נקבעו ,כמו שהעבירו כאן, בחקיקה ראשית "בחוק פיצוי - - -

עדי קול: רק שלא נתן התייחסות למצב של מלחמה.

<רון חלפון: זה נכון, נתנה התייחסות מסוימת באספקטים מסוימים.

<רון חלפון: הכנסת חוקקה את החוק הזה.

<רון חלפון: אי אפשר להגיד שהיא לא נתנה את הדעת - - -

עדי קול: אני שואלת אותך בתור ממשלה.

עדי קול: אני הכנסת ואני שואלת אותך, בתור ממשלה, איך היא התייחסה למצב הנוכחי.

<רון חלפון: הכנסת קבעה שזה החוק שחל בכל עת, גם בזמן חירום, גם בזמן מיוחד וגם בזמן שגרה.

<רון חלפון: כלומר זה החוק שחל.

<רון חלפון: כולנו יודעים שכדי לשנות חקיקה ראשית אי אפשר לעשות את זה תוך שבוע, לא תוך שבועיים ולא יותר מזה - - -

עדי קול: אני שואלת אותך שאלה, אם משרד התחבורה היה אומר 'אני רוצה עכשיו להגן על האזרחים, לתת להם 'כיפת ברזל', כיפת הגנה לאזרחים מפני המצב.

עדי קול: כלומר, עוברים אזעקות, לחצים, משברים – אחד הדברים שאנחנו לא רוצים שהם יתמודדו איתם עכשיו הוא המצוקה הכלכלית עקב ביטול חופשות.

עדי קול: משרד התחבורה אומר אנחנו ניתן להם 'כיפת ברזל' כזאת.

עדי קול: איך אתה יכול לעשות דבר כזה והאם שקלתם את זה?

<רון חלפון: אני חייב לומר, שאני קצת מתקשה להבין את הכיוון שאנחנו הולכים בו, האם אנחנו שואלים איך אנחנו מגנים על הנוסעים או איך אנחנו מגנים על חברות התעופה - - -

עדי קול: אני מבינה שזה אותו דבר, כי כדי להגן על הנוסעים צריך להגן על החברות - - -

<רון חלפון: אני מנסה להבין את שאלתך, האם את מתייחסת כרגע לנוסעים או איך משרד התחבורה - - -

עדי קול: הבנו.

עדי קול: אמר נציג "ישראייר" ואמר נציג "אל-על" שכדי שיוכלו לפצות את הנוסעים צריך לעזור להם להתמודד עם הקשיים הכלכליים שהם מתמודדים איתם עקב המשבר.

עדי קול: זאת אומרת, העלו כאן כמה רעיונות: עמלות, הנחות, עזרה לשיתוף פעולה, כל הדברים שאתם תוכלו לעזור להם כדי שהם יוכלו לעזור לנו.

עדי קול: היו שאמרו Help me and I help you.

<רון חלפון: לשם כך, גם האגרות הנקבעות בדין, נקבעות בתקנות וזה לא דבר שאפשר לשנות אותו מעכשיו לעכשיו ובוודאי שלא - - -

עדי קול: יש הוראות לשעת חירום, יש הוראות שעה, השאלה היא מה עשיתם.

<רון חלפון: גם הוראת שעה כזאת צריכה לעבור מנגנונים של שרים, כנסת וכדומה - - -

עדי קול: בשבוע שעבר, פניתי לשר עם בקשה ואמרתי לו - - -

<אורי סירקיס: סליחה, אפשר לשנות את זה גם בעוד חודש והגדיר שזה יחול רטרואקטיבית מתאריך X לתאריך Y. אז ההתייחסות שלנו תהייה מתאריך X לתאריך Y.

<רון חלפון: להבנתי המשפטית, את לא יכול לשנות או שזה לא נכון לשנות רטרואקטיבית ולהוציא לאנשים כסף - - -

<אורי סירקיס: ההבנה המשפטית היא שחברות התעופה מאחר והן גורמים פרטיים ויש להן גמישות תפעולית וגמישות לקבלת החלטות אז הן אלה שצריכות לשאת בכל הנזקים של הקרב הזה.

<רון חלפון: קודם כל אני רוצה לענות לך לעניין המשפטי.

<רון חלפון: אני לא חושב שניתן רטרואקטיבית להגיד לאדם שהיום טס ולפי דין והיום יש לו לקבל סכום מסוים, ולהגיד בעוד חודש 'עכשיו אני קובע רטרואקטיבית שצריך להוציא את הכסף.

<רון חלפון: משפטית - - -

עדי קול: אדוני, אתה לא עונה על השאלה.

עדי קול: אני רוצה לשאול שוב, שמעת את המצוקות שעלו משני הצדדים.

עדי קול: דיברנו מצד אחד על הלקוחות שצריכים פיצוי, רוב חברות התעופה אמרו כאן 'אנחנו נותנים פיצוי, אנחנו נבטל למגויסי צו 8.

עדי קול: אנחנו לא יכולים לבטל לכל המשפחה כי זה יגרום לנו לקריסה כלכלית'.

עדי קול: "אל-על" אמרו שהם עשו את הזה.

עדי קול: כעת הם אומרים 'זה עולה לנו בעלות כלכלית מאוד גבוהה.

עדי קול: זאת אומרת, שאנחנו מתמודדים כעת במשבר מאוד גדול.

עדי קול: אנחנו קוראים למדינה ואומרים בוא תעזרו לנו'.

עדי קול: עלו מספר הצעות כאן.

עדי קול: השאלה מה עשיתם ומה אתם מתכוונים לעשות?

<רון חלפון: אני אסביר.

<רון חלפון: זה שאנחנו יושבים כאן בפורום מכובד שכזה ואומרים 'אנחנו מפצים או אנחנו לא מפצים, KLM או "אל-על" או "ישראייר".

<רון חלפון: אלו אמירות שהן בסדר לפורום הזה.

<רון חלפון: אנחנו צריכים לבדוק אותן, אנחנו צריכים לראות כמה פיצויים ניתנו מעבר לדין, האם פיצוי על פי הדין שולם.

<רון חלפון: אלו נתונים שאנחנו צריכים לבדוק אותם כדי לדעת איזה פתרון - - -

עדי קול: זה לגבי הפיצוי לאנשים הספציפיים.

עדי קול: אני שואלת אותך לגבי המשבר בענף.

עדי קול: האם אתה נערכים לפצות באיזו דרך או להקל על החברות לאור המשבר בענף.

<רון חלפון: שוב, אנחנו נצטרך לבדוק את זה.

<רון חלפון: לאחר שנבדוק את הנתונים האלה, אני כבר אומר שאי אפשר לתקן חקיקה ראשית לעכשיו.

עדי קול: אתה עונה לשאלה לא רלוונטית.

עדי קול: כרגע לא דיברנו על חקיקה ראשית.

עדי קול: אם צריך לתקן חקיקה ראשית, אמרה נציגת המועצה לצרכנות, 'אם נצטרך לתקן חקיקה ראשית נצטרך לעשות את זה ביחד'.

עדי קול: אנחנו נשמח לעשות את זה.

עדי קול: שאלתי לגבי 'כיפת הברזל' שלכם לעסקים – לזה לא ענית לי.

עדי קול: אני רוצה לפנות לנציגת האוצר.

עדי קול: בבקשה.

עדי קול: אני רוצה לברך אותך.

עדי קול: לראשונה את משתתפת בוועדה שלנו ואנחנו שמחים מאוד.

<דפנה סגול: תודה רבה.

<דפנה סגול: אני רפרנטית תיירות באגף התקציבים, משרד האוצר.

<דפנה סגול: אני אתחיל ואומר שאני רפרנטית תיירות ושאני מכירה חלק מהפניות שעלו כאן בתחום התיירות.

<דפנה סגול: אני לא מכירה את כל הפניות שעלו בתחום התחבורה.

<דפנה סגול: אנחנו כן פנויים וערוכים לכל הצרכים של התעשייה.

<דפנה סגול: אנחנו עובדים בשיתוף עם משרד התיירות.

<דפנה סגול: אמתול הבוס שלי היה בישיבות בלשכת המנכ"ל לגבי כל מיני היבטים שעלו וצרכים שעלו מהתעשייה.

<דפנה סגול: כמו שנאמר כאן, אומנם לשלילה ולדעתי לחיוב, נעשים גם היום צעדים לתת פיצוי לחלק מהעסקים שנפגעו.

<דפנה סגול: זה הולך בימים הקרובים לוועדות הכנסת.

<דפנה סגול: אנחנו מחכים לשמוע צרכים נוספים.

<דפנה סגול: אנחנו בדיונים על זה בכל זמן.

עדי קול: אין כאן רפרנט תחבורה.

עדי קול: הוא בצבא, הוא בצו 8.

עדי קול: אנחנו נשקול פיצויים אם היה צריך להיות בחופשה.

עדי קול: יש עוד גופים שהבטחתי להם לדבר.

עדי קול: בבקשה בני כפיר.

<בני כפיר: צהריים טובים לכולם.

<בני כפיר: אני יושב ראש מורי הדרך בישראל.

<בני כפיר: אנחנו הארגון היציג של מורי הדרך בישראל.

<בני כפיר: היום בפועל יש לנו כ- 8,000 מורי דרך עובדים.

<בני כפיר: האירועים בארץ עקב המצב הביטחוני פגעו בנו פגיעה קשה מאוד מבחינה כלכלית.

<בני כפיר: כל ימי העבודה, כפי שהציעו כאן כל גורמי התיירות מסביב, כל ימי העבודה שהיינו אמורים לעבוד בחודש האחרון וימי העבודה שהיינו אמורים לעבוד בחודשים הקרובים הכול בוטל, הכול נעלם, גם התיירות הנכנסת וגם התיירות הפנים.

<בני כפיר: כל המטוסים, כל האוניות ביטלו את ההגעה שלהם לארץ.

<בני כפיר: מבחינתנו כל הפעילות בתיירות פנים נפגעה, כפי שמר יוסי פתאל ציין.

<בני כפיר: אנחנו הקצה של המערכת של התיירות.

<בני כפיר: אנחנו מתפרנסים מתיירות, מצבנו היום הוא מצב מאוד קשה.

<בני כפיר: מורי הדרך יושבים בבית.

<בני כפיר: רובם הם פרילנסרים שחברים באגודה.

<בני כפיר: אין להם פרנסה לא עכשיו ולא בעתיד.

<בני כפיר: הבקשה שלי, שהוועדה כאן וגם הוועדה שתהייה מחר בנושא הכספים תיקח אותנו בחשבון בנושא הפיצוי.

<בני כפיר: היה ותהייה איזו חקיקה בנושא שבתוך החקיקה יכנס גם הנושא של מורי הדרך כגוף שמתפרנס מתחום התיירות.

<בני כפיר: הפגיעה שלו היא כמעט פגיעה טוטאלית, אין לנו בכלל עבודה היום.

<ירון לוינסון: אני אדבר בקצרה.

<ירון לוינסון: בנוגע לצו 8 שדיברנו בזמנו, אני מצטרך לדבריו של מנכ"ל "גוליבר" שיש להסתכל על זה מצד הלקוח.

<ירון לוינסון: דובר שיש לו צו 8 שמחייב אותו להתייצב, כך צריך שיהיה צו הגנה אזרחי.

<ירון לוינסון: ברור שבעניין ביטולי טיסות הוא לא צריך לבקש, הוא לא צריך להתחנן לבטל.

<ירון לוינסון: החברות לא צריכות לעשות טובה, הן עושות את זה יפה, אבל צריך להיות ברור כשיש צו 8 מבטלים.

<ירון לוינסון: יכול להיות שצריך לעשות כאן תיקוני חקיקה כדי לקבע את העניין הזה אחת ולתמיד.

<ירון לוינסון: נכון שצריך להציב גם את הגבול כי אפשר לבטל לכל המשפחה.

<ירון לוינסון: בנוגע לבסיס הגרעיני אין לי ספק שהוא צריך להיות חקיקתי ושזה יהיה ברור מאליו.

<ירון לוינסון: רצו קצת להתהדר בזה, אבל זה צריך להיות ברור.

<ירון לוינסון: דבר נוסף, היה כאן בלגן.

<ירון לוינסון: זאת אומרת שהרבה גופים קשורים בעניין, משרד התחבורה, משרד הכלכלה, הרשות, כל כך הרבה גופים והצרכן הקטן לא יודע למי לפנות.

<ירון לוינסון: כעסנו עליו איך הוא מעז, כולנו נפגענו וגם אנחנו נפגענו.

<ירון לוינסון: זה ברור.

<ירון לוינסון: מנכ"ל "ישראייר" פנה מיד לעניין האגרות, ועוד כמה הצעות, אבל הצרכן לא יודע למי לפנות.

<ירון לוינסון: הוא יודע שיש טיסה בעוד שבועיים ואין לו כתובת.

<ירון לוינסון: המצב החקיקתי לא ברור, אין כתובת ברורה וצריך לעשות בעניין סדר.

<ירון לוינסון: אולי להקים מטה חירום לאומי.

<ירון לוינסון: כמו כשקורה משהו בחוץ משרד החוץ מקים מנגנון אז אולי גם כשקורה משהו פנימי.

<ירון לוינסון: טיסות מתבטלות ולצערי הנמל עלול להיסגר שוב.

<ירון לוינסון: העניינים הופכים להיות יותר מורכבים וצריך לתת לזה פתרון.

<ירון לוינסון: ברור שצריך.

<ירון לוינסון: יש כאן אינטרסים ואי אפשר לפצות את כולם, אבל חייב להיות כאן פתרון לאומי.

<ירון לוינסון: המצב מבחינה צרכנית הוא לא ברור, לא סגור.

<ירון לוינסון: צריך לסדר את החקיקה.

<ירון לוינסון: יכול להיות שחוק חדש, אבל לא בטוח שזה נכון כי עודף בחקיקה גם זה לא טוב.

<ירון לוינסון: הצרכן צריך לדעת איפה הוא עומד, מה קורה, למי לפנות והיום הוא לא יודע.

<יוסי פתאל: צריך להגיד את האמת, המדינה מסתתרת.

<יוסי פתאל: היא באה לשוק, היא לא מכריזה לא על מצב חירום, לא על מצב מיוחד.

<יוסי פתאל: חשוב לי להדגיש, האירוע הזה גדול עלינו.

<יוסי פתאל: אנחנו לא יכולים להכיל אותו.

<יוסי פתאל: מאוד חשוב להדגיש את זה.

<יוסי פתאל: אני חושב שצריכה להיות קבוצת עבודה מסודרת שמתייחסת לאירועים כאלה.

<יוסי פתאל: אגב, מלחמה במדינת ישראל זה לא דבר מפתיע.

<יוסי פתאל: כשיש לך תקופת שלום - - -

עדי קול: את זה אמר גם בית המשפט העליון.

<יוסי פתאל: כל פעם אנשים מופתעים שיש מלחמה.

<יוסי פתאל: גם בית המשפט אמר את זה יותר מפעם אחת.

<יוסי פתאל: כמובן שאני תמהה שאנשים טסים עם "טורקיש" ומתלוננים על "אל-על", זה איזשהו מודל כלכלי חדש שצריך ללמוד אותו.

<יוסי פתאל: היה ניסיון לקיים דיון אצל היועץ המשפטי לממשלה בנושא של פיצויים, ביטוח.

<יוסי פתאל: מה שהבטיח חבר הכנסת דב חנין.

<יוסי פתאל: ברגע שהמדינה ראתה את העלויות היא פשוט נעלמה והדיון התאדה.

<יוסי פתאל: הזמינו את חברות הביטוח, הזמינו אותנו.

<יוסי פתאל: למשל בטורקיה כשעשו אירועי חילוץ וכדומה, עד היום לא עדכנו את התרעת המסע.

<יוסי פתאל: מותר לנסוע לטורקיה כרגיל.

<יוסי פתאל: 'אנחנו נחלץ אתכם, את התרעת המסע לא נעדכן'.

<יוסי פתאל: למה?

<יוסי פתאל: כי זה יוצר חבות מסוימת?

<יוסי פתאל: כך מתנהלת המדינה על גבינו.

<יוסי פתאל: הייתה כאן הכללה של המועצה הישראלית לצרכנות, אני מבקש שתחזרו בה.

<יוסי פתאל: אין אצלנו כסף שלא החזרנו.

<יוסי פתאל: להגיד שאתרים בחו"ל מחזירים זה כמעט מדע בדיוני.

<יוסי פתאל: הלוואי וזה היה נכון.

<יוסי פתאל: זה שיש לכם מספר תלונות, זה עוד לא, אם תבואי עם מספרים מסודרים, ביחד, אני מוכן לממן סקר שנעשה בקרב הציבור לגבי החזרים שהיו להם, ונגיש את זה בפני יושבת ראש הוועדה.

<יוסי פתאל: זאת אמירה שצריכה להיות מגובה במספרים - - -

עדי קול: אני גם אשמח.

עדי קול: אם יש - - -

<יעל כהן שאואט: אני מוכנה להביא את הפניות האלה.

<יוסי פתאל: סליחה, מדובר על שני מיליון אנשים.

<יוסי פתאל: אם יש לכם עשר תלונות - - -

<יעל כהן שאואט: אני לא דיברתי בהכללה.

<יעל כהן שאואט: אמרתי שיש תלונות כאלה, יש מצבים כאלה - - -

עדי קול: אם יש תלונות כאלה אני מבקשת שתעבירי אותן אלינו ואנחנו נבדוק אותן.

<יוסי פתאל: סליחה, אבל מול אותן תלונות יש גם הרבה מאוד אנשים שמנצלים את המצב הזה במניפולציות עסקיות ולכן אני אומר שאי אפשר לקחת - - -

<תמר פינקוס: לא נכון.

<יוסי פתאל: לגבי מה שאמר נציג משרד התחבורה העורך דין, קצת מפחידה הדרך שהוא תיאר את זה, 'נשקול, נדבר' – נעבור עוד כמה מלחמות.

<יוסי פתאל: החקיקה הקיימת היא קיימת, אני הייתי שותף עם מה שקרה עם "חוק טיבי" וגם אתה היית שותף.

<יוסי פתאל: אף אחד לא התכוון לזה.

<יוסי פתאל: לא התכוונו לאירוע הזה.

<יוסי פתאל: אני למשל פניתי ליועץ המשפטי לממשלה, אמרתי לו" 'תקשיב, אנחנו רוצים להטיס אנשים ומצד שני רוצים לאפשר להם לבטל'.

<יוסי פתאל: מה קרה, שני שליש מהאנשים ביטלנו להם, שליש אמרו 'רוצים לטוס'.

<יוסי פתאל: אנשים להבין, להוציא את המטוסים עם שליש תפוסה?

<יוסי פתאל: אמרנו 'תנו לנו הזדמנות לשתף פעולה, לבטל טיסות, להזיז מבלי שהמנגנון הזה של "חוק טיבי" יכנס'.

<יוסי פתאל: אמרו לנו 'אנחנו מתירים לכם ארבע שעות'.

<יוסי פתאל: בקיצור לא הייתה תשובה.

<יוסי פתאל: צריך ליצור איזשהו מצב שבסיטואציה כזאת החוקים הקיימים נשמרים, אבל נוצר מכניזם של גמישות שמאפשר לכולנו לעבוד.

<יוסי פתאל: אגב, זה היה מצמצם הרבה נזקים.

<יוסי פתאל: המשפט האחרון לגבי פיצויים.

<יוסי פתאל: בענף שלנו, אני לא יודע, אבל מה שהולכים לעשות מחר זה להיכנס למנגנון של מיקום גיאוגרפי, ופה הטילים עפו לכל מקום.

<יוסי פתאל: אנחנו בתוך העסקים שלנו מרגישים סג'אעיה לצורך העניין, לא פחות מזה.

<יוסי פתאל: אם אנחנו לא נקבל שצריך לפטר כ- 20% מהאנשים הבית.

<יוסי פתאל: <קריאה:> זה לא סג'אעיה.

<יוסי פתאל: אני חוזר בי מהאמירה הזאת.

<יוסי פתאל: אני אחפש מקום אחר שנהפוך אותו לסמל.

<יוסי פתאל: הנושא של הפיצויים הגיאוגרפיים לא רלוונטיים לתחום התיירות.

<יוסי פתאל: המלאים שלנו שקנינו לקיץ, לקיץ אי אפשר להזמין מעכשיו לעכשיו, אתה צריך להתחייב חצי שנה ושנה מראש, כל המלאים האלה ירדו לטמיון בדיוק כמו אצל בעל עסק בקו העימות שלא הצליח למכור את המוצרים שלו בחנות שלו.

<יוסי פתאל: המדינה שוב, אני חושב שהוועדה צריכה להגיד את זה לממשלה, היא לא יכולה להסתתר מאחור, היא לא מודיע שהמצב הוא מצב ייחודי מבלי להיכנס לכל מיני פרטים.

<יוסי פתאל: מבחינת המדינה והחקיקה לא קרה כלום.

<תמר פינקוס: מילה אחת - - -

עדי קול: גברתי את כבר דיברת ויש אנשים שרוצים לדבר.

<תמר פינקוס: אני רק רוצה להגיד שזימנתי אלי, בגלל שאין חקיקה ובגלל שהמצב מעורפל וזה עובר מוועדה אחת לשנייה, את כל הגופים ולא רק על תיירות אלא גם על ביטולי קייטנות, ביטולי אולמות וגם ביטולי חתונות.

<תמר פינקוס: זימנתי אלי את כל הגופים כדי שיגישו לנו הצעות כדי שנוכל לגבש עמדה איך לעשות את האיזון עוד לפני שהמדינה מתערבת בחקיקה.

<תמר פינקוס: מהם הפיצויים לנזק שצריך לספוג הגוף לבין הנזק שצריך לספוג הצרכן.

עדי קול: כשיהיו לך תוצאות אני אשמח שתציגי בוועדה כאן.

<תמר פינקוס: אנחנו הזמנו אותם לשבוע הבא ואני מקווה שיהיו - - -

עדי קול: אני אשמח שתעדכנו גם את הוועדה בהחלטות.

עדי קול: בבקשה.

<עודד גרופמן: עודד גרופמן מלשכת תיירות נכנסת.

<עודד גרופמן: הגוף שלנו מייצג בערך כ-120 חברות שמביאות את התיירים לארץ, כמיליון מילון וחצי תיירים בשנה.

<עודד גרופמן: עד עכשיו דיברנו והתייחסנו לתייר הישראלי ואיך משפיע עליו מצב המלחמה.

<עודד גרופמן: בתיירות הנכנסת המצב עוד יותר בעייתי.

<עודד גרופמן: אנחנו רואים ביטולים של 50% עד 70%.

<עודד גרופמן: אותו תייר כדי שהוא לא יבטל בהרבה פעמים מוקדם, הוא צריך לדעת שלא יגבו ממנו דמי ביטול בין אם זו חברת התעופה, בין אם אלו מורי הדרך, בין אם זה הספק.

<עודד גרופמן: אנחנו יושבים עד היום עם, בין זה המלונות שבאמת גילו גמישות ונכונות לעזור או שחברות התעופה, הספקים הישראלים, כדי להגיד 'אנחנו לא ניקח את דמי הביטול או שניתן לתייר את האפשרות לדחות את ההזמנה'.

<עודד גרופמן: מצד שני לכולם נוצר מצב של אי וודאות מה יהיה צבר ההזמנות.

<עודד גרופמן: אם צפינו ל- 600 מיליון דולר בחצי השנה הקרובה, כנראה שכרגע נגיע ל-300 מיליון דולר ומישהו יצטרך לגשר על הפער הזה.

<עודד גרופמן: זאת אומרת שאת הפיצוי מישהו יצטרך לשלם אותו, בין אם זה מארגן התיירות, בין אם זה התייר, בין אם זו החברה.

<עודד גרופמן: כמו שמדברים על התייר הישראלי שרוצה לצאת צריך לדבר גם על התייר הנכנס ומי יפצה אותו היה והוא לא יוכל להגיע לארץ.

עדי קול: נכון מאוד, כל עוד לא הגענו עדיין לפצות את התיירים הישראלים אנחנו לא נפצה את התייר מחו"ל.

עדי קול: דוקטור שבטיאל, תרצה לומר משהו במשפט אחד או שאתה מוותר?

<ינון שביטאל: רציתי רק לומר שאחרי שדיברו על אנשים שמייצגים את הצרכן שלשם כך אני הוזמנתי, אני מסתפק בדבריהם כי הם סוף, סוף, העבירו את הכיוון אלינו האזרח הקטן.

<יוסי פתאל: אגב, יש גם עסקים קטנים ולא רק אזרח קטן.

<יוסי פתאל: כולם אזרחים.

עדי קול: תודה רבה לכולם על ההשתתפות.

עדי קול: באמת אני רוצה להודות לכולם.

עדי קול: אנחנו מדברים על נושא מאוד מאוד חשוב ומאוד משמעותי.

עדי קול: אני לא קיבלתי תשובות ואני מניחה שגם אתם לא.

עדי קול: מחר יש דיון בוועדת כספים על פיצויים שאני מקווה שהוא יהיה דיון קונקרטי.

עדי קול: אני קוראת למשרד התחבורה שאמר שהוא ישקול את הנושא.

עדי קול: מדובר בקשת רחבה של פגיעות של חברות התעופה.

עדי קול: חברות התעופה שמדובר במשרד התחבורה וחברות הנסיעות הציגו פה את הפגיעות שלהן לגביהם מדובר במשרד התיירות.

עדי קול: אנחנו צריכים להתגייס.

עדי קול: אני מרגישה שיש כאן ענף שלם, ענף, התיירות כולו נמצא במצוקה ובמשבר מאוד מאוד גדול.

עדי קול: שכוועדה לפניות הציבור אי אפשר להתעלם שהמשבר הזה משליך על האזרחים.

עדי קול: האזרחים סובלים, האזרחים סובלים.

עדי קול: המשבר כולו ייגרר גם לפתחם ולכיסם.

עדי קול: אני חושבת שהמדינה צריכה להתגייס.

עדי קול: כמו שאמרנו היא צריכה לתת 'כיפת ברזל' לאזרחים, לתיירים ולענף התיירות.

עדי קול: אנחנו נעקוב אחרי הנושא.

עדי קול: פנינו למשרד התחבורה כבר בעבר, אנחנו נחכה לתשובות שלו ואם יהיה צורך אנחנו נקיים דיון נוסף.

עדי קול: אני מודה לכל החברות שהתגייסו.

עדי קול: אני רוצה להגיד דבר אחד וחשוב, בגלל שאנחנו משודרים בערוץ הכנסת.

עדי קול: נאמר שהצרכן אבוד, שהצרכן לא יודע מה המצב, אני חושבת שדבר אחד שכן השגנו היום, 'צרכנים שקיבלו צווי 8 יכולים לפנות לחברות'.

עדי קול: הם יקבלו פיצוי מלא.

עדי קול: "אל-על" הציעה מעטפת יותר רחבה למשפחות.

עדי קול: תפנו, אתם תקבלו פיצוי ואם לא אנחנו כאן כדי להיות כתובת בשבילכם.

עדי קול: <קריאה:> מחזירים כסף.

עדי קול: נקודה.

עדי קול: הנה, מחזירים כסף, נקודה.

עדי קול: תודה רבה.