ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 408, 2014-08-03 10:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב.

ניסן סלומינסקי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מתחילים בסעיף ראשון של ועדת הכספים: תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התשע"ג – 2013.

ניסן סלומינסקי: מאחר והנושא הוא נושא גדול, סבוך וחשוב, הקמנו ועדת משנה בראשותו של חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

ניסן סלומינסקי: הוועדה קיימה הרבה מאוד דיונים, ויש לנו את המסקנות.

ניסן סלומינסקי: בדרך כלל, מקובל שאם יש ועדת משנה שעבדה ושמעה את כולם כמה וכמה פעמים, אז הדיון פה הוא דיון לאשר את ההמלצות של ועדת המשנה.

ניסן סלומינסקי: אם יהיו כאלה שירצו לומר משהו, נשמע אותם, אבל קצר מאוד, כי ודאי שלא יהיו חידושים, אלא דבריהם יהיו חזרה על מה שהם אמרו במסגרת ועדת המשנה, אני מניח.

ניסן סלומינסקי: אני אתן ליושב-ראש ועדת המשנה, לבועז, לפתוח.

ניסן סלומינסקי: אחריו פרופסור שמואל האוזר, או שמוליק בלשוננו, ידבר, ואחר-כך נתקדם.

בועז טופורובסקי: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

בועז טופורובסקי: ועדת המשנה לעניין תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התכנסה החל מאוגוסט 2013, אם אני זוכר נכון.

בועז טופורובסקי: קיימנו עשר ישיבות רשמיות של הוועדה, ועשרות, אם לא מאות, שעות של עבודה סביב הנושא של התקנות שמונחות לפנינו.

בועז טופורובסקי: הנושא של זירות סוחר הוא נושא שנידון לא מעט בכנסת וגם בוועדת כספים.

בועז טופורובסקי: כבר הוכרע שיהיו בנושא הזה תקנות ב-2009.

בועז טופורובסקי: מ-2010 נעשים כל מיני ניסיונות כאלה ואחרים להתקין תקנות, ועד היום זה לא צלח.

בועז טופורובסקי: ברגע שקיבלתי את האחריות על הנושא של התקנת התקנות, עשיתי את התהליך הזה בצורה הכי מזורזת שהיה ניתן.

בועז טופורובסקי: אני מודה שתכננתי שהתקנות האלה יאושרו עד סוף 2013, אבל בגלל המורכבות, בגלל עוד כל מיני אלמנטים שלא תלויים בוועדת המשנה, ובגלל רצון להביא תקנות נכונות כמה שיותר, הנושא הזה התארך עד עכשיו.

בועז טופורובסקי: אני מקווה שהיום, ביום הזה זה יסתיים.

בועז טופורובסקי: השתדלנו לעשות בנושא של זירות סוחר איזשהו איזון בין הרצון של הרגולטור, במקרה הזה, הרשות לניירות ערך – לעשות פיקוח כמה שיותר הדוק, עם כמה שפחות חורים ועם כמה שיותר אפשרויות כדי לוודא שלא יהיו נפילות כאלה ואחרות.

בועז טופורובסקי: וגם, באותו צד של האיזון, לשמור על הביטחון של הלקוחות, של האנשים שפועלים באותן זירות מסחר, לשמור על זה שהם לא יאבדו את הכסף, לוודא שהמסחר יהיה הוגן ותקין.

בועז טופורובסקי: זה הצד האחד.

בועז טופורובסקי: מהצד השני הרצון הוא גם לוודא שהעסק הזה עדיין מתקיים.

בועז טופורובסקי: בסופו של דבר אנחנו מתקינים כאן תקנות לשוק חדש, שוק שעד עכשיו פעל ללא שום פיקוח כמעט.

בועז טופורובסקי: ללא שום פיקוח וללא שום הסדרה.

בועז טופורובסקי: מאז שאנחנו עושים הסדרה ועושים רגולציה, אנחנו לא רוצים להרוג את השוק ולא רוצים להביא למצב שיהיה שוק שיהיו לו תקנות מעולות יותר או פחות, אבל לא יהיו שחקנים בשוק.

בועז טופורובסקי: ניסינו לעשות את האיזון, אני יודע שאף אחד לא מרוצה לחלוטין – לא הזירות ולא הרשות לניירות ערך.

בועז טופורובסקי: אבל אני מאמין, א', שזה מראה שעשינו כאן עבודה טובה, לדעתי התקנות שמגיעות לכאן הן באמת מאוזנות.

בועז טופורובסקי: ב', אני בטוח שאחרי התקנות ייווצר שוק, תהיינה חברות, זירות סוחר, שלא ימשיכו לפעול.

בועז טופורובסקי: תהיינה זירות סוחר שישנו את המהות שלהן.

בועז טופורובסקי: בטח יהיו כל מיני התאחדויות של זירות סוחר כאלה ואחרות.

בועז טופורובסקי: אבל מה שחשוב בסופו של דבר זה ליצור שוק שיהיה אמין, קיים, תוסס, והאזרח הישראלי שירצה לסחור בזירות הסוחר ידע שיש רגולציה, יש פיקוח ויש אמינות.

בועז טופורובסקי: הכסף שלו לא ייזרק לפח ולא יאבד.

בועז טופורובסקי: אני מקווה ומאמין שמכמות של כמה אלפי שחקנים שיש היום, השוק הזה של זירות סוחר יוכל לגדול בקצב מסחרר בזכות זה שהאזרחים יכולים לדעת – אחרי שאנחנו נאשר את זה – שיש רגולציה אמתית וחזקה.

בועז טופורובסקי: כאן אני גם מודיע לכל מיליוני הצופים שלנו ברגע זה ולאנשים שיקראו את הפרוטוקולים – אתם יכולים להירגע.

בועז טופורובסקי: ברגע שהתקנות האלה יועברו – אני גם ראיתי את המחלקה שקמה בשביל זה ברשות לניירות ערך, בטח פרופסור האוזר יסביר על זה עוד מעט.

בועז טופורובסקי: קיים כאן שוק מפוקח, חזק, רציני, שבו אתם יכולים להשקיע את כספכם, יכולים להיות בטוחים שכל זירה ישראלית שיש עליה פיקוח היא זירה שבה הכסף לא ייגנב, לא יעלם, לא יאבד, שבה המסחר יהיה הוגן ותקין, שבה יש פיקוח חזק מאוד על הכסף.

בועז טופורובסקי: אנחנו מאחלים לשוק הזה שיגדל, יתפתח ויצמח, ושהבעיות שהועלו – אנחנו לא נעבור על כל הבעיות – במהלך כל הדיונים האלה יגיעו למינימום.

בועז טופורובסקי: כמה נושאים שבטח נעלה עליהם – היו נושאי ליבה בדיונים האלה, זה נושא המינוף, נושא ההון העצמי ונושאים של פרסומים כאלה ואחרים.

בועז טופורובסקי: אנחנו כבר בטח נכסה את זה.

בועז טופורובסקי: אני חייב ורוצה להגיד תודה לאנשים שליוו אותנו בסיפור הזה: ברשות לניירות ערך, כמובן, לפרופסור שמואל האוזר, שדאג וכל הזמן דחף שנטפל בזה כמה שיותר מהר.

בועז טופורובסקי: לגיא דביר, לאסף ארז, לדוד וולינר, לעמית טימור, לאיציק שורקי ולאורלי קורן.

בועז טופורובסקי: למה לא רשומים לי שרה ואמיר?

בועז טופורובסקי: שרה ואמיר, אני מצטער.

בועז טופורובסקי: בוועדת הכספים: לניסן, שעזר מאוד, לטמיר ולליאת, וכמובן, בייעוץ המשפטי לשלומית ארליך.

בועז טופורובסקי: אני לא יודע איך הייתי עושה את זה, שלומית, בלעדיך.

בועז טופורובסקי: בהתחלה שיגעת אותי, ואחר-כך הייתי מבסוט מזה.

בועז טופורובסקי: עזרת לי ללמוד את זה יותר.

בועז טופורובסקי: שלומית היא העמוד המוסרי, העמוד החוקי, המצפן, בכל הנושאים.

בועז טופורובסקי: גם במקומות שרציתי להקל עם הזירות או להקל עם הרשות – היא הייתה היושבת-ראש בפועל בהרבה מאוד מקרים.

בועז טופורובסקי: היא אומרת לי: לא, אני אומר לה: למה לא?

בועז טופורובסקי: היא אומרת לי: לא וזהו.

בועז טופורובסקי: אבל בסופו של דבר הגענו להבנות.

בועז טופורובסקי: אני רוצה להודות גם לזירות שהיו שותפות רציניות בסיפור הזה.

בועז טופורובסקי: בסך הכול זו רגולציה שלא קלה להם, לגופים שמקבלים רגולציה לא פשוטה ממצב של אפס רגולציה.

בועז טופורובסקי: הם יכלו להתנהל בצורה הרבה יותר בעייתית, והם התנהלו בצורה מקצועית ואחראית, כל הזירות.

בועז טופורובסקי: זה בהחלט נתון להערכה.

בועז טופורובסקי: אני חושב שבכל השנה האחרונה של הדיונים לא היה בן אדם מהתחום הזה שביקש לדבר אתי ולא דיבר, זירה שביקשה להיפגש ולא נפגשה, טענה של הרשות שביקשה התייחסות ולא קיבלה, או פנית ציבור שהגיעה אלינו ולא קיבלה מענה.

בועז טופורובסקי: אני מאמין שמה שמונח לפנינו אלה התקנות הרציניות והטובות ביותר.

בועז טופורובסקי: אני מקווה שלא נגיע בעוד חצי שנה או בעוד שנה לוועדה הזאת ונגלה שיש וטעויות יותר מדי גדולות.

בועז טופורובסקי: ברור שיכולים להיות פה ושם נושאים שצריכים לתקן, אבל אני מקווה שנביא אותם למינימום בזכות התקנות האלה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: תודה לך.

ניסן סלומינסקי: שמוליק.

<פרופ' שמואל האוזר: תודה רבה.

<פרופ' שמואל האוזר: כבוד היושב-ראש, קודם כל אני מודה לך על הזמן של הישיבה הזאת בעת הזאת.

<פרופ' שמואל האוזר: זירות סוחר זה תחום שאינו מפוקח בישראל ואינו דומה כלל למה שקורה בשווקים המערביים המפוקחים ששם יש פיקוח.

<פרופ' שמואל האוזר: הצעת התקנות שמונחת לפניכם היא לעשות את זה ככל שניתן, תוך התחשבות גם במערכת המשפטית הישראלית, דומה למה שקורה בעולם.

<פרופ' שמואל האוזר: העובדה שזירות סוחר אינן מפוקחות היום היא בעייתית מאוד.

<פרופ' שמואל האוזר: לכן אני חושב שזה מאוד דחוף, וטוב שמתקיים הדיון הזה לסיים את הפרק הזה, כדי שאנחנו נוכל להתחיל ולפקח עליהם.

<פרופ' שמואל האוזר: החוק הזה אושר לפני שנים.

<פרופ' שמואל האוזר: מה שמונח לפניכם זה סט תקנות.

<פרופ' שמואל האוזר: ישבנו באין ספור דיונים עם הגופים המפוקחים, גם לפני מינוי ועדת המשנה, בוודאי תוך כדי.

<פרופ' שמואל האוזר: אין הסכמות על כל הנקודות, למרות זאת אני חושב שחבר הכנסת בועז טופורובסקי – ואני מודה לך באופן אישי – הצליח להביא לכלל סיום את התהליך הזה – זה לא פשוט – למרות שלא היו הסכמות, כי הגופים המפוקחים רוצים פחות פיקוח, ורוצים פחות הון עצמי, ורוצים פחות מינוף.

<פרופ' שמואל האוזר: אנחנו חושבים שצריך יותר מכל אלה, ואנחנו חושבים שצריך גיבוי.

<פרופ' שמואל האוזר: ולמרות זאת, בנקודת הזמן הזאת, יותר חשוב מהכול זה לצאת לדרך, כי העובדה שהתחום הזה אינו מפוקח היא מאוד בעייתית.

<פרופ' שמואל האוזר: יש חשיבות רבה לכניסתן של התקנות האלה לתוקף.

<פרופ' שמואל האוזר: כל יום שעובר ללא הסדרה או פיקוח גורם נזק ללקוחות, ולכן יפה שעה אחת קודם.

<פרופ' שמואל האוזר: אני רוצה להודות בראש ובראשונה לחבר הכנסת סלומינסקי שראה חשיבות בנושא הזה והסכים למנות ועדת משנה.

<פרופ' שמואל האוזר: לחבר הכנסת טופורובסקי שעשה כל מה שהוא יכול.

<פרופ' שמואל האוזר: אני יודע שהוא השקיע, לא ראיתי הרבה שמשקיעים כל כך הרבה זמן בוועדת משנה.

<פרופ' שמואל האוזר: אבל אי-אפשר להגיד שלא הוצאת לנו את המיץ.

<פרופ' שמואל האוזר: אנחנו רוצים להודות שהבאת את זה לכלל סיום.

<פרופ' שמואל האוזר: ולהודות גם לשלומית שהובילה את זה לכל אורך הדרך.

<פרופ' שמואל האוזר: לשרה ולאמיר, לאיציק, לגיא ולכל החבורה הנכבדה הזאת, שהם אלה שגם עומדים לפקח על התחום הזה.

<פרופ' שמואל האוזר: יש חשיבות גדולה מאוד, ואני מודה לכם על כל העבודה הזאת.

<פרופ' שמואל האוזר: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: שלומית, אמרו שאת בעל הבית, אז לנוהל העניין.

<שלומית ארליך: נעבור פרק-פרק.

<שלומית ארליך: שרה, את תציגי את הפרקים.

<שלומית ארליך: אני אקרא לפני כן בכל פרק את התיקונים הטכניים שנכנסו.

<שלומית ארליך: אין צורך להקריא את המספורים שהשתנו בעקבות ההערות לנוסח, אבל את ההערות הטכניות, דברים שהושמטו או נוספו כתוצאה משינויים.

<שלומית ארליך: בפרק א', שתיכף שרה תעבור עליו, בע"מ 2 בהגדרה של "כספי לקוח" בסעיף קטן 1(ד) – אין צורך שם ב"כהגדרתו בתקנה 49(ג)".

<שלומית ארליך: זה נמחק.

<שלומית ארליך: בע"מ 4, בהגדרה "שירותי רשות הדואר" נמחקו "ושירותי הדואר", זו הפניה שאין בה צורך.

<שלומית ארליך: נשמטה גם ההגדרה של "תחום פעילות".

<שלומית ארליך: זה לעניין פרק א'.

<שלומית ארליך: שרה.

<שרה קנדלר: אני חושבת שלגבי פרק א' לא כדאי לפרט.

<שרה קנדלר: אלו הגדרות שאחר-כך עושים בהן שימוש לאורך כל התקנות, ולאורך כל התקנות אנחנו נתעכב כשצריך על ההגדרה.

<שלומית ארליך: בסדר.

<שלומית ארליך: אנחנו עוברים לפרק ב'.

<שלומית ארליך: בפרק ב' אין לנו שינויים בנוסח, רק מספור, ולכן אפשר להסביר את פרק ב'.

<שרה קנדלר: פרק ב' מדבר על בקשה לרישיון.

<שרה קנדלר: הפרק הזה מפרט את כל הפרטים ומהמסמכים שיש לצרף לבקשה לרישיון, פרטים לגבי החברה, הפעילות שמתוכננת בה, נושאי המשרה, בעלי השליטה, המערכת הטכנולוגית, פרטים לגבי עמידה בתנאי הרישיון, ועוד רשימה שלמה של פרטים.

<קריאה: - - -

ניסן סלומינסקי: רק שנייה.

<שלומית ארליך: כשנגיע לפרק הרלוונטי, אם יש לכם הערות.

<רונן סולומון: השאלה אם זה פרק-פרק.

<טל אבן-זהב: רצינו להגיד כמה דברים.

בועז טופורובסקי: מהניסיון שלי עדיף להקריא הכול ואז שיהיו להם את ההערות.

בועז טופורובסקי: אנחנו כבר דנו בכל, הם יכולים לתת עכשיו הערות שלא - - -

<שרה קנדלר: הפרטים שצריך להגיש, חלק מהם זה באותה מתכונת של הדיווחים שיינתנו אחר-כך.

<שרה קנדלר: ויש פרטים כללים על בקשת הרישיון – התקנון של החברה, המבנה הארגוני, סמכויות ההנהלה והדירקטוריון, תיאור המערכת הטכנולוגית, סוגי לקוחות, דרכי השיווק, פרטים בדבר הבנקים שבהם יופקדו הכספים וכן הלאה.

<שרה קנדלר: עוד יש פה סעיף שמאפשר את ההכללה בדרך של הפניה מדוח לדוח, כי יש פה הרבה דיווחים שונים.

<שרה קנדלר: זה בגדול.

<שלומית ארליך: פרק ג'.

<שלומית ארליך: פרק ג' מדבר על רמת המינוף.

<שלומית ארליך: ההערות הטכניות הן בסעיף 4(ב)(1).

<שלומית ארליך: יש שם "מערכם של מטבעות או זהב", צריך להיות גם "או חוזים עתידיים על מטבעות או זהב" בהתאם להסכמות שהתקבלו בוועדה.

<שלומית ארליך: בסעיף קטן (א) נוספת ההתאמה: "המפורטים בתוספת השישית או חוזים עתידיים על מדדים אלה".

<שלומית ארליך: התווסף סעיף קטן (ג): "חוזים עתידיים על תעודות כאמור בסעיף קטן (ב)".

<שרה קנדלר: זה פרק חשוב מאוד, הוא מסדיר את הנושא של הגבלת רמת המינוף שמותרת של המכשירים הפיננסיים שנסחרים בזירה.

<שרה קנדלר: יש פה שינויים מינימליים של הבטוחות שנדרשות בעת פתיחת עסקה במכשיר פיננסי מתוך ערך הפוזיציה שמבטאת העסקה.

<שרה קנדלר: פה נעשו הרבה שינויים לאור הערות הזירות.

<שרה קנדלר: מה שקבענו זה שלוש רמות מינוף.

<שרה קנדלר: הרמה הראשונה היא 5% לגבי עסקאות במכשיר פיננסי ברמת סיכון גבוהה, 2.5% לגבי עסקאות במכשיר פיננסי ברמת סיכון בינונית, 1% לגבי עסקאות במכשיר פיננסי ברמת סיכון נמוכה.

<שרה קנדלר: רמת סיכון נמוכה זה מכשיר פיננסי שערכו נגזר ממטבעות או זהב או חוזים עתידיים על מטבעות או זהב.

<שרה קנדלר: רמת סיכון בינונית זה מכשיר פיננסי שערכו נגזר ממדדים מוכרים בבורסות מחוץ לישראל, שמפורטים בתוספת או חוזים עתידיים על מדדים אלה; וכן תעודות התחייבות שיתרת הזמן שנותר לפירעון או למימוש של כל אחת מהן אינה עולה על עשר שנים, המונפקות על-ידי ישראל, ארצות-הברית, או מדינות אחרות שדירוג האשראי שלהן הוא AA מינוס ומעלה.

<שרה קנדלר: רמת סיכון גבוהה זה מי שלא נכנס לשתי הקטגוריות הראשונות.

<שרה קנדלר: עוד יש לציין שבפרק הזה מיעטנו ממגבלות המינוף, פעילות לגבי לקוחות מתוחכמים, שאלו גופים מוסדיים, ולקוחות יחידים שעומדים בתנאים שנקבעו בתקנות: הון נזיל של 12 מיליון שקלים, או מחזור עסקאות ממוצע בכל חודש בחצי השנה האחרונה, ולא פחות מ-10 מיליון שקלים.

<שלומית ארליך: שרה, את יכולה להמשיך לפרק ד' ו-ה'.

<שלומית ארליך: אין בהם הערות.

<שרה קנדלר: פרק ד' הוא פרק ניגודי העניינים.

<שרה קנדלר: שוב, פרק חשוב לגבי הזירות כי יש פה עצימות גבוהה מאוד של ניגודי עניינים בין החברה ללקוחות.

<שרה קנדלר: ניגוד עניינים שנובע מזה שחברה היא הצד הנגדי לעסקאות שהלקוח מבצע.

<שרה קנדלר: יש פה גם פערי מידע בין הזירה לבין הלקוחות, וזה מגביר עוד יותר את ניגודי העניינים.

<שרה קנדלר: העיקרון הוא שאנחנו כמעט לא מגבילים את פעילות הזירה, על-אף ניגודי העניינים, אלא מבקשים מהזירה למפות את ניגודי העניינים, להעלות אותם על הכתב ולקבל את הסכמת הלקוח.

<שרה קנדלר: ברגע שהם עושים את זה, הם יכולים לפעול מול הלקוח.

<שרה קנדלר: צריכים לחדש את ההסכמה פעם בשנה.

<שרה קנדלר: פעילות שאסורה היא פעילות ייעוץ השקעות או ניהול תיקים עבור הלקוח כי פה העצימות של ניגוד העניינים היא עוד יותר גבוהה ברגע שהם פועלים מול הלקוחות.

<שרה קנדלר: לאור בקשת הזירות אפשרנו הפניה של לקוחות למידע עובדתי אובייקטיבי ולאנליזות אובייקטיביות.

<איתן דגני: יש לי הערה לגבי הסעיף הזה.

<איתן דגני: איתן דגני.

ניסן סלומינסקי: רגע, שנייה.

<איתן דגני: לא עכשיו הערות?

<שלומית ארליך: ממשיכים.

<שרה קנדלר: פרק ה' מדבר על כספי ונכסי לקוח.

<שרה קנדלר: התכלית המרכזית של הפרק הזה היא הפרדה בין כספי הזירה לכספי הלקוח, והפקדה של כספי הלקוח בחשבון נאמנות.

<שרה קנדלר: אחר-כך קביעה של נורמות לניהול תקין של כספי הלקוחות.

<שרה קנדלר: החברה צריכה לפעול בזהירות ובשקידה בטיפול בנכסי הלקוח.

<שרה קנדלר: היא חייבת לנהל רישומים מפורטים לגבי החשבונות.

<שרה קנדלר: אסור לה לעשות שימוש בנכסי הלקוח אלא לצרכי הלקוח.

<שרה קנדלר: היא צריכה לבצע בקרות והתאמות בצורה יומית כדי לוודא שאין חריגות בחשבונות.

<שלומית ארליך: פרק ו' מדבר על מידע ללקוח.

<שלומית ארליך: בע"מ 20 בתקנה 29(6) צריך להיות: " פירוט לפי סוג של התשלומים והחיובים שגבתה החברה, לרבות עמלות ולמעט מרווח ציטוט".

<שרה קנדלר: פרק ו' מדבר על המידע שיגיע ללקוח.

<שרה קנדלר: יש פה שני נושאים.

<שרה קנדלר: אחד הוא הסכם המסגרת שקובע את כל האזהרות שצריכות להינתן ללקוח עוד טרם ההתקשרות אתו.

<שרה קנדלר: אזהרות לגבי הפעילות בזירה, לגבי ניגוד העניינים, לגבי הסכנה בפעילות הממונפת.

<שרה קנדלר: יש בהסכם תיאור של המכשירים ושל השירותים שנותנת הזירה ותיאור העלויות.

<שרה קנדלר: זה חלק אחד של גילוי ללקוח.

<שרה קנדלר: החלק השני הוא הדיווחים ללקוח – דיווח דו-שבועי על היתרות, דיווח חודשי על יתרות ועסקאות, ואישורי עסקאות – על כל עסקה שמבצע הלקוח הוא מקבל אישור עסקה.

<שרה קנדלר: פרק ז' מדבר על הוראות לשמירת מסמכים.

<שרה קנדלר: הוא קובע את החובה לשמור מסמכים בנוגע לפעילות הזירה המעידה על העסקאות, על כל הנהלים, ההסכמים, לתקופה של שבע שנים.

<שרה קנדלר: השמירה חייבת להיעשות בישראל.

<שרה קנדלר: החברה חייבת לקבוע נהלים לשם שמירה נאותה של המסמכים.

<שרה קנדלר: החברה צריכה לתת ללקוח אפשרות לעיין במסמכים שקשורים לפעילות בחשבונו תוך זמן סביר ממועד הפניה.

<שרה קנדלר: פרק ח' מדבר על התאמת הפעילות בזירה ללקוח.

<שרה קנדלר: בגלל שאנחנו מדברים פה על מכשירים פיננסיים מורכבים ובסיכון גבוה, במיוחד מורכבות המכשירים והמינוף, זה סיכון שהוא מיוחד, ולכן לפני שהזירה מתקשרת עם לקוח היא צריכה לבדוק את רמת ההבנה של הלקוח.

<שרה קנדלר: לא את מצבו הפיננסי, אבל את מידת ההבנה שלו.

<שרה קנדלר: אפשר לעשות את זה בעיקר באמצעות שאלונים.

<שרה קנדלר: אם הזירה מגיעה למסקנה שהפעילות בזירה לא מתאימה ללקוח, היא צריכה להזהיר אותו, אבל עדיין – זה תלוי בהחלטתה – היא יכולה לאפשר לו לפעול בזירה על-אף שהוא לא מתאים אחרי שהיא מזהירה עוד פעם.

<שלומית ארליך: פרק ט' עוסק בפרסום ושיווק זירה.

<שלומית ארליך: בתקנה 40(ד) זה צריך להיות: "שוכנע יושב-ראש הרשות או עובד שהוא הסמיכו לכך בכתב" – במקום: "כי החברה אינה מאפשרת פעילות בעלת מינוף גבוה או כי אינה פועלת כצד נגדי לעסקאות הלקוח", צריך להיות: "כי הדבר אינו פוגע בציבור הלקוחות".

<שלומית ארליך: ההמשך נשאר אותו דבר.

<שרה קנדלר: הפרק הזה מדבר על נושא של פרסום ושיווק של הזירה.

<שרה קנדלר: אנחנו עדים בשנים האחרונות לפרסום מאוד מאוד אגרסיבי של זירות המסחר, ולפעמים מצאנו עד כדי הטעייה, פרסומים לא הוגנים ומטעים.

<שרה קנדלר: לכן מצאנו לנכון, על-אף שיש חוקים כלליים שמסדירים, לקבוע פה פרק מיוחד עם הגבלות לגבי הפרסום.

<שרה קנדלר: התקנות אוסרות כל התקשרות שאינה הוגנת, שיש בה כדי להטעות, שיש בה כדי להפעיל לחץ לא הוגן.

<שרה קנדלר: אסור להם להציג רווחים מהפעילות.

<שרה קנדלר: אם הם מציגים את העמלות הם צריכים לתת מידע שלם, והכול כדי שהלקוח יקבל מידע מלא, שלם ולא מטעה לפני שהוא מתקשר עם זירה.

<שלומית ארליך: פרק י' עוסק בדיווחים לרשות.

<שלומית ארליך: בע"מ 25, בתקנה 45(ג) צריך להיות: "דירקטוריון החברה יאשר דוחות שנתיים ודוחות נוספים".

<שלומית ארליך: אחר-כך, בתקנה 61: "חברה הרשאית לפי ההסכם עם הלקוח לשנות את תנאי הסכם המסגרת, תדווח על כל שינוי מהותי בפרקים א'" – צריך להיות עד ה' ולא עד ז'.

יעקב ליצמן: איזה דוחות נוספים?

<שלומית ארליך: תיכף שרה תסביר.

<שלומית ארליך: בסעיף 68 שמדבר על דוחות חודשיים, בסעיף קטן (ב) במקום "דוח תקופתי" צריך להיות "דוחות נוספים".

<שלומית ארליך: בסעיף 69 נשמט שם הסעיף.

<שלומית ארליך: זה צריך להיות: "דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים".

<שלומית ארליך: בתקנה 69(ה), במקום: "לעניין תקנות 70 ו-71", צריך להיות: "לעניין תקנה זו".

<שלומית ארליך: בתקנה 70(ב)(3) צריכה להתווסף בסיפה הגדרה: "עניין זה, "לקוח פעיל" – לקוח המחזיק בעסקה פתוחה".

<שלומית ארליך: בתקנה 73, בשם הסעיף, במקום "ההון העצמי המזערי", צריך להיות "ההון העצמי הרגולטורי".

<שלומית ארליך: בתקנה 74(ד): "החברה תגיש דוח ובו פירוט על הפעילות, כמפורט" – במקום בתקנות 105 ו-106, צריך להיות "בתקנה 70".

<שלומית ארליך: זהו, אלו כל התיקונים.

<שלומית ארליך: שרה.

בועז טופורובסקי: שרה, לפני כן, אני רק מוודא, התיקונים הם מהישיבה האחרונה.

בועז טופורובסקי: התקנות המקוריות שונות לחלוטין מהתקנות שמונחות כאן.

בועז טופורובסקי: אלו תיקונים מהישיבה האחרונה שאנחנו חייבים לעבור עליהם.

<שרה קנדלר: הבהרה חשובה.

ניסן סלומינסקי: לא חשבנו שבמשך כל החודשים האלה אלה התיקונים שעשית.

ניסן סלומינסקי: לא חשדנו בזה.

<שרה קנדלר: הזירות נדרשות להגיש לרשות דיווחים מידיים וכן דיווחים תקופתיים, חודשיים, רבעונים ושנתיים.

<שרה קנדלר: אגב, בהצעת הרשות אנחנו ביקשנו שכל הדוחות יהיו פומביים, אבל לאור שינויים שנעשו בוועדה, מרבית הדיווחים יהיו רק לרשות לצורך פיקוח של הרשות.

<שרה קנדלר: הדוחות המידיים מוגשים אם יש אירוע או עניין שמפורט ברשימה של התקנות.

<שרה קנדלר: יש פה סעיף סל שאומר שצריך לדווח על כל אירוע או עניין שיש בהם, או עשויה להיות להם השפעה מהותית על החברה, על לקוחות החברה, או על המסחר בזירה.

<שרה קנדלר: אחר-כך יש רשימה של דיווחים מידיים שצריך – על חשד למעילה, על שינוי בפרטי החברה, על ניהול טכנולוגית המידע, הודעה לחברת ביטוח וכולי.

<שרה קנדלר: מעבר לזה, יש דוחות ייעודיים.

<שרה קנדלר: יש דוחות חודשיים שכוללים בעיקר את הדוחות הכלכליים – דוח על פעילות, דוח סיכוני שוק, סיכוני אשראי, דוח לקוחות מרוויחים-מפסידים, הדוח בנוגע להון העצמי.

<שרה קנדלר: בתום כל רבעון, בתום כל שנה, אנחנו מגישים את הדוחות האלה בצורה מורחבת יותר.

<שרה קנדלר: בנוסף, הם מגישים דוחות במתכונת דומה לדוחות שמגישה חברה ציבורית.

<שרה קנדלר: הכוונה לדוחות רבעוניים ושנתיים, ששם יש דוחות כספיים סגורים ומבוקרים.

<שרה קנדלר: להם אנחנו מצרפים גם דוחות שקשורים יותר לזירות המסחר, או שלדוח הרבעוני מצרפים דוח בנוגע להון העצמי הערוך למועד הדוחות, לדוח השנתי הון עצמי וכולי.

<שרה קנדלר: כמו שאמרנו, רק חלק קטן מהדוחות יפורסמו לציבור.

<שרה קנדלר: מבין הדוחות המידיים רק מה שעשוי להיות לו השפעה מהותית על לקוחות החברה או על המסחר בזירה, ועוד מספר דוחות שמיקדנו.

<שרה קנדלר: בנוסף, יש לרשות סמכות לבקש דוחות ותיקונים לפי דרישה במקרים מיוחדים.

<שלומית ארליך: פרק י"א: רישום עסקאות הוראות וציטוטים.

<שלומית ארליך: אנחנו בע"מ 39.

<שלומית ארליך: בתקנה 78, בפסקה (8) צריך להיות בסיפה: "ולמעט מרווח ציטוט".

<שלומית ארליך: בתקנה 82 בע"מ 40, התקנה אומרת: "הרישום לפי תקנות 78 עד 81 ייעשה בכתב, בדרך ממוחשבת או בדרך אחרת, ובלבד שייעשה מיד לאחר מתן ההוראה" – צריך להיות: "ביצוע העסקה או מתן הציטוט".

<שרה קנדלר: הפרק הזה מדבר על הוראות רישום העסקאות.

<שרה קנדלר: העסקאות, ההוראות והציטוטים שהזירה נותנת.

<שרה קנדלר: היא כוללת פירוט של אותם פרטים שהזירה צריכה לרשום בקשר לכל הוראה ועסקה – המועד של העסקה, סוג העסקה, המכשיר, השער, כמות וכולי.

<שרה קנדלר: מלבד העסקאות, זה כולל גם הוראות מידיות שלא בוצעו באופן מידי והן עשויות להתבצע בעתיד.

<שלומית ארליך: פרק י"ב, תקנה 83 בע"מ 41 – בהגדרה של בורסה מחוץ לישראל צריך להיות: "בורסה שאינה בורסה בישראל שקיבלה אישור בידי מי שרשאי לתתו על פי-דין, במדינה שבה היא פועלת".

<שרה קנדלר: פרק ההון העצמי הוא אחד הפרקים היותר מסובכים.

<שרה קנדלר: אחד התנאים לקבלת רישיון או עמידה של החברה בדרישות שנקבעות בתקנות בנוגע להון עצמי, נכסים נזילים, פיקדון וגם ביטוח.

<שרה קנדלר: מטרתו היא יצירת כרית הון עצמי באמצעות דרישה להון עצמי רגולטורי.

<שרה קנדלר: התכלית היא להגדיל את ההסתברות שחברה המנהלת זירה תוכל לפרוע את ההתחייבויות שלה באמצעות הנכסים שבידה באופן מידי.

<שרה קנדלר: המודל נבנה על בסיס עקרונות מקובלים בעולם.

<שרה קנדלר: היא צריכה לאמוד את הסיכונים שלה במונחים כספיים באופן שוטף, ולהעמיד מול הסיכונים הון עצמי כלכלי.

<שרה קנדלר: בנוסף, היא צריכה לבטח את עצמה.

<שרה קנדלר: התקנה קובעת שהיא צריכה להיות בעלת הון הולם בכל זמן.

<שרה קנדלר: אחר-כך יש קביעה של הון עצמי רגולטורי מינימלי שחייבים לעמוד בה, או לפי סכום ההקצאות, שזו פונקציה של הסיכונים של הזירה.

<שרה קנדלר: הסכומים שקבועים הם 800,000 שקל לחברה מוגבלת, 1.5 מיליון לחברה שמתכסה באופן מלא, וארבעה מיליון שקלים חדשים לחברה שאינה חברה מוגבלת.

<שרה קנדלר: היא צריכה בכל עת לאמוד את הסיכונים כדי לראות שהיא עומדת בדרישות.

<שלומית ארליך: פרק י"ג בע"מ 51 – את יכולה להקריא.

<שרה קנדלר: פרק י"ג קובע את האגרות שמשולמות לרשות.

<שרה קנדלר: כידוע, הרשות אינה גוף מתוקצב, היא חיה מאגרות.

<שרה קנדלר: הפרק הזה קובע שני סוגים של אגרות.

<שרה קנדלר: אחת היא אגרת רישום בבקשה לרישיון – זה עומד על סכום של 50,000 שקלים, ו-25,000 שקלים לחברה מוגבלת.

<שרה קנדלר: חברה מאוגדת שרוצה להפוך לחברה רגילה תשלם אגרה של 25,000 שקלים.

<שרה קנדלר: המנגנון של התשלום, החישוב ומועדי התשלום הם כולם כמו כל יתר החוקים של הרשות – חוק ניירות ערך, חוק השקעות משותפות וכולי.

<שרה קנדלר: האגרה השנתית היא פונקציה של הכנסות, והסכומים קבועים בתוספת החמישית.

<שרה קנדלר: שלומית, לפרט פה את הסכומים, או כשנגיע לתוספת?

<שלומית ארליך: כשנגיע לתוספת.

<שלומית ארליך: פרק י"ד תקנה 98.

<שלומית ארליך: אנחנו בע"מ 51.

<שלומית ארליך: בסעיף קטן (א)(1) צריך להיות בסיפה: "ובלבד שההון העצמי הרגולטורי של החברה לא יפחת מן הסכום האמור".

<שלומית ארליך: אותו תיקון גם בפסקה (2).

<שרה קנדלר: הפרק הזה שמדבר על הוראות שונות, קודם כל, הוא מדבר על התחילה שתהיה עוד חצי שנה מיום פרסום התקנות ברשומות.

<שרה קנדלר: יש פה כמה הוראות מעבר, למשל שעד החלטה בבקשה, הזירה שהגישה במועד תוך חצי שנה בקשה לרישיון יכולה להמשיך לפעול ללא כל הסדרה ופיקוח עד ההחלטה בבקשה לרישיון.

<שרה קנדלר: אם הבקשה לרישיון תידחה, יש לה חודש לסגור את הפעילות ואת החברה.

<שרה קנדלר: לאחר קבלת הרישיון, יש לחברה חצי שנה להחתים את הלקוחות על כל הטפסים וההסכמים החדשים לפי התקנות.

<שרה קנדלר: בנוסף, יש פה הוראת שעה לגבי ההון העצמי שנותנת לה מדרגות להגיע להון העצמי על-פי התקנות במשך שנתיים.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, יש שנה, שנה וחצי, ורק אחרי שנתיים היא תצטרך לעמוד בכל ההוראות של ההון העצמי.

<שלומית ארליך: פרק י"ג יעמוד בתוקפו שלוש שנים.

<שרה קנדלר: נכון.

<שרה קנדלר: כל נושא האגרות עומד בתוקפו במשך שלוש שנים, לאור החלטת ועדת האגרות.

<שרה קנדלר: האגרות הן בתוקף למשך שלוש שנים בלבד.

<שרה קנדלר: נצטרך לחזור לוועדה.

<שלומית ארליך: אנחנו בתוספת הראשונה, ואין תיקונים.

<שרה קנדלר: התוספת הראשונה מדברת על נוסח של הסכם המסגרת.

<שרה קנדלר: כמו שאמרנו, יש הסכם מסגרת שהפרקים הראשונים מוכתבים על-ידי התקנות.

<שרה קנדלר: יש בהם את כל האזהרות לגבי פעילות בזירה, את הפרטים על החברה שצריך לכלול, תיאור המכשירים הפיננסיים שבהם סוחרת הזירה, נושא של שמירה על כספי הלקוח, תיאור הבנקים או איפה שהכספים יופקדו, וכל מחיר העלויות הנלוות.

<שלומית ארליך: אנחנו בע"מ 55 בתוספת השנייה.

<שלומית ארליך: בהגדרה "הפחתה בשל התחייבויות חוץ מאזניות" צריך לרדת שם ההמשך: "(2) בהתחייבויות חוץ מאזניות במועד הדוחות הכספיים האחרונים, שפסקה (1) אינה חלה עליה".

<שלומית ארליך: צריך להיות: "אומדן ההתחייבות, לפי מודלים מקובלים במועד הדוחות הכספיים האחרונים".

<שלומית ארליך: בע"מ 56, בהגדרה של "מועד הדוחות הכספיים האחרונים" צריך להיות: "מועד הדוחות הכספיים שצורפו לדוח הרבעוני כמשמעותו בתקנה 74 או לדוח" – במקום שנתי – "תקופתי כמשמעותו בתקנה 75".

<שרה קנדלר: התוספת השנייה היא האופן שבו מחושב ההון העצמי הרגולטורי.

<שרה קנדלר: בפרק ההון העצמי אנחנו פירטנו את כל חישוב ההקצאות שנדרש לחברה לאור הסיכונים שבהם היא נמצאת.

<שרה קנדלר: התוספת השנייה מבהירה כיצד יש לחשב את המקורות שעומדים לחברה לצורך עמידה בדרישת ההקצאות.

<שרה קנדלר: התוספת השלישית מפרטת את קבוצות הסיכון לגבי ההקצאות הנדרשות בשל חשיפה לסיכון אשראי.

<שרה קנדלר: קבוצת סיכון ראשונה, קבוצת סיכון שנייה וקבוצת סיכון שלישית.

<שרה קנדלר: הראשונה היא הנמוכה יותר, ואז שנייה ושלישית גבוהות יותר.

<שלומית ארליך: אנחנו בתוספת הרביעית, ע"מ 58.

<שלומית ארליך: התיקון הראשון הוא בע"מ 61 בפרט 3(א).

<שלומית ארליך: צריך להיות: "הרווח התפעולי בארבעת הרבעונים שקדמו למועד הדיווח הרבעוני האחרון, לא כולל הוצאות תפעוליות".

<שלומית ארליך: המילים: "והממוצע של מחזור העסקאות היומי של החברה במהלך ששת החודשים שקדמו למועד הדיווח החודשי האחרון כמשמעותם" צריכים לרדת, וצריך להיות רק: "כמשמעותו בתקנה 87".

<שרה קנדלר: התוספת הרביעית מפרטת מה צריך לכלול דוח לרשות בדבר חישוב הקצאות בשל סיכונים והון עצמי רגולטורי.

<שרה קנדלר: היא מחולקת לארבעה פרקים: הקצאה בשל סיכון שוק, הקצאה בשל סיכון אשראי, הקצאה בשל סיכון תפעולי ופרטים בדבר ההון העצמי הרגולטורי.

<שרה קנדלר: התוספת החמישית היא סוגי האגרות השנתיות שישלמו חברות בעלות רישיון.

<שרה קנדלר: ארבע מדרגות לפי הכנסות החברות: הכנסות עד שני מיליון שקלים – 50,000 שקל.

<שרה קנדלר: הכנסות בין שני מיליון ל-10 מיליון שקלים – 90,000 שקל.

<שרה קנדלר: הכנסות בין 10 מיליון עד 25 מיליון שקלים – 270,000 שקל.

<שרה קנדלר: מעל 25 מיליון שקלים – 360,000.

<שרה קנדלר: התוספת השישית היא רשימת המדדים לעניין תקנה 4, הוראות המינוף.

<שרה קנדלר: לגבי הנכסים ברמת סיכון בינונית, יש פה את רשימת המדדים.

<שרה קנדלר: התוספת השנייה מבהירה כיצד יש לחשב את המקורות שעומדים לחברה לצורך עמידה בדרישות ההקצאות של ההון העצמי.

<שרה קנדלר: זה מבוסס על הנתונים בדוחות הכספיים.

<שרה קנדלר: במסגרת ההתאמות האלה צריך לשערך את ערך הנכסים וההתחייבויות הרשומים בדוחות הכספיים כדי שאלו יגלמו באופן נכון את ערכם הכלכלי.

<שרה קנדלר: בתוספת השביעית יש את רשימת כל הנכסים ואת אופן השערוך שלהם.

בועז טופורובסקי: יש לנו עוד בקשה לתיקון.

בועז טופורובסקי: את רוצה שנגיד אותה עכשיו, שלומית?

בועז טופורובסקי: בע"מ 42 נושא קשור.

בועז טופורובסקי: עוד תיקון אחרון.

<שרה קנדלר: לאור בקשת הזירות, אנחנו מוכנים, בהגדרת "צד קשור" לפרק ההון העצמי, להוסיף בסיפה: "ולמעט מי שנתון לפיקוח לעניין דרישות הון עצמי מבוססות סיכון ברי השוואה לאלה הקבועים בתקנות אלה".

<שרה קנדלר: כדי שאפשר יהיה להתכסות בצד קשור שהוא מפוקח בפן היציבותי שלו.

בועז טופורובסקי: הייתה איזושהי טענה שזה רק אירופה.

<שרה קנדלר: זה לא רק אירופה וארצות-הברית.

<שרה קנדלר: שוב, זה מי שיש לו הסדרה שהיא בת השוואה למנגנון שקבענו בתקנות האלה.

ניסן סלומינסקי: הזירות.

ניסן סלומינסקי: נתחיל ברונן, שתי דקות.

<רונן סולומון: אני אתן לטל להתחיל.

ניסן סלומינסקי: יש לכם שתי דקות, אז תחליטו.

<טל אבן-זהב: זה יהיה קצר מאוד וממוקד מאוד.

<טל אבן-זהב: שמי טל אבן-זהב ממשרד הרצוג, פוקס, נאמן.

<טל אבן-זהב: אנחנו מייצגים את איגוד זירות סוחר.

<טל אבן-זהב: אנחנו רוצים רק להגיד ולציין שמי שנמצא פה והיה כאן במשך כל השנים אלו אותן חברות, אותן זירות שמעוניינות להיכנס תחת הרגולציה, ומתכוונות – וגם התכוונו כל השנים האלה – לבקש רישיון לפי הרגולציה הנוכחית.

<טל אבן-זהב: אנחנו רוצים להודות לרשות, לוועדת המשנה לאורך כל השנה האחרונה, על מאמצים ועל תשומות עצומות ויוצאות דופן שהושקעו גם בדיונים, גם בהקשבה, ובכלל בנכונות להיכנס לפרטי הפרטים של הנושא המורכב מאוד הזה.

<טל אבן-זהב: יש הבדל עצום בין הנוסח המקורי של התקנות לבין הנוסח שנמצא כאן היום.

<טל אבן-זהב: לטעמנו, לא בכדי.

<טל אבן-זהב: נכון היה מלכתחילה להגיע דומה לנוסח הזה.

<טל אבן-זהב: אנחנו עדיין מצרים על כך שמלכתחילה לא נמצא לנכון לאמץ רגולציה שקיימת בעולם והיא רגולציה דומה לתחום המסוים, שיכולה הייתה למנוע חשש לאיזשהו פער רגולטורי.

<טל אבן-זהב: אנחנו חוששים שהחברות שיישארו כאן בארץ יצטרכו להתמודד אתו מול עשרות חברות מתחרות שפועלות באירופה תחת רגולציה אחרת, שלטעמנו מקלה.

<טל אבן-זהב: לכן אנחנו סבורים שנכון היה לקבוע דיון, אפילו כאן בוועדה, לפחות בעוד שנה כדי לראות מה המצב, וכמה מהחברות נשארו פה בארץ ונרשמו, ועם איזו תחרות הן נאלצות להתמודד.

<טל אבן-זהב: מעבר לכל זה, יש שתי נקודות שאנחנו חושבים שצריך לציין אותן ולשים לב אליהן.

<טל אבן-זהב: ישנו צו הלבנת הון שהוא קריטי לפעילות של הזירות, בעיקר מול הלקוחות, למשל בנושאים קריטיים של אפשרות החזרת כספים ללקוחות וכולי.

<טל אבן-זהב: הוא עוד עומד לדיון ויש לדון ולאשר אותו - - -

<שרה קנדלר: הוא יגיע לוועדת חוקה.

<שרה קנדלר: צווי הלבנת הון לא מגיעים לפה, הוא יגיד לוועדת חוקה.

<טל אבן-זהב: הוא רלוונטי לוועדת חוקה, רק יש לשים לב להקפיד לאשר אותו.

<טל אבן-זהב: הוא חייב להיכנס לתוקף לפני כניסה לתוקף של התקנות האלה, אחרת יש כאן דברים קריטיים שהזירות לא יוכלו לפעול לפי התקנות מבלי שהצו הזה יאושר.

<טל אבן-זהב: אנחנו חושבים שצריכה להיות אמירה לעניין זה אפילו בתקנות עצמן.

<טל אבן-זהב: הנושא השני הוא נושא הפרסום.

<טל אבן-זהב: נאמר כאן גם על-ידי הרשות שיש בתקנות התייחסות והסדרים שלמים לגבי מה מותר ומה אסור לזירות לפרסם.

<טל אבן-זהב: למרות זאת, ולמרות שיש את ההסדרה הזאת, יש איזשהו תנאי כללי שכל פרסום של החברות מעבר לפרסום של השם שלהן בלבד חייב לכלול שורה ארוכה מאוד של אזהרות.

<טל אבן-זהב: היישום של הדרישה הזאת – היא ממש בלתי ישימה לגבי רוב רובם של הפרסומים של החברות, בוודאי כשמדובר בפרסום באמצעות באנרים או בפרסום באינטרנט.

<טל אבן-זהב: הנושא הזה נדון בוועדת המשנה.

<טל אבן-זהב: הבקשה שלנו לאפשר לתת את האזהרות מיד לאחר הפרסום או בסמוך אליו לא התקבלה.

<טל אבן-זהב: אנחנו חושבים שהתוצאה היא שיש איסור שהוא גם בלתי סביר והוא גם מפלה מאוד את הזירות לעומת כל הגופים האחרים בשוק ההון.

<טל אבן-זהב: המשמעות היא שאין כרגע פרסום, אלא אם כן הוא יאושר על-ידי יו"ר הרשות.

<טל אבן-זהב: אנחנו חושבים שעדיין נכון לדון בנושא הזה.

<טל אבן-זהב: תודה.

<רונן סולומון: משפט, אפילו לא 60 שניות.

<רונן סולומון: אני רק אציין את הנקודה של נושא צו איסור הלבנת הון.

<רונן סולומון: מאחר וועדת הכספים – אני לא יודע איך היא תתאם את זה מול ועדת חוקה.

<רונן סולומון: יש אמנם חצי שנה להיערכות בתקנות, אבל או שנציין שתחילתן של התקנות יהיה במועד תחילת צו איסור הלבנת הון, או משהו בסגנון, או שיתואם מול ועדת חוקה – אני לא יודע איך עושים את זה.

<רונן סולומון: אדוני היושב-ראש, או שיתואם מועד התחילה מול צו איסור הלבנת הון, או שוועדת הכספים תתאם את זה מול ועדת החוקה, שהנושא של צו איסור הלבנת הון גם יקודם.

<רונן סולומון: אחרת יהיה מצב שלא נוכל להחזיר כסף ללקוחות, ופה הבעיה שנצטרך לפתור אותה.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: שוקי, בבקשה.

<יהושע אברמוביץ: שלום רב, אני נשיא ATRADE ונשיא קבוצת AVA, שזו קבוצה בינלאומית שעובדת במרבית מדינות העולם, ונמצאת תחת פיקוח רגולטורי של לא מעט מדינות.

<יהושע אברמוביץ: ראשית, אני רוצה לברך את החקיקה, את התקנות.

<יהושע אברמוביץ: אני חושב שזה חשוב מאוד.

<יהושע אברמוביץ: מבחינתנו זה הכרח לעבוד בסביבה מפוקחת.

<יהושע אברמוביץ: אני רוצה לברך את חבר הכנסת בועז טופורובסקי שעשה עבודה מקצועית לעילא ולעילא.

<יהושע אברמוביץ: אני חושב שהתקנות שמובאות היום הן תקנות הוגנות, טובות, והן משקפות את האיזון הרצוי בין הפעילים, בין הלקוחות ובין ראיית הרשות.

<יהושע אברמוביץ: נקודה אחת בלבד, וזה אותה תוספת שהועלתה פה ברגע האחרון בסוגית ההון העצמי.

<יהושע אברמוביץ: ראשית, אני מברך על כך שהתוספת הזאת שובצה, והיא באמת מהווה מענה לבעיה של התכסות מול חברות אחרות שמפוקחות בצורה רגולטורית.

<יהושע אברמוביץ: אני טיפה חושש מהנוסח כפי שהוא מנוסח מאחר והדרך שבה ההון העצמי מוגדר פה בתקנות היא ייחודית לישראל.

<יהושע אברמוביץ: לא לקחו את התקנות האירופאיות ותרגמו אותן.

<יהושע אברמוביץ: אם ירצו להקשות, יאמרו שאין אף תקנות שכל מדינה אחרת – בין אם זה יפן, אוסטרליה, מדינות שאני מכיר את הרגולציה שם היטב –שהן זהות לתקנות הללו.

<יהושע אברמוביץ: הן דומות באופי שלהן, אבל הן לא זהות, ואז אני חושש ממצב שבו הרשות תרצה להקשות.

<יהושע אברמוביץ: לכן אני מציע ומבקש שבנושא הזה תותר התכסות מול חברות קשורות שנמצאות בפיקוח רגולטורי.

<יהושע אברמוביץ: למיטב ידיעתי, רגולציה קיימת – אם נספור את אירופה כישות אחת, מעבר לכך, אני חושב שהיא קיימת אולי ב-12 עד 18 מדינות.

<יהושע אברמוביץ: והרגולציות, פחות או יותר, דומות.

<יהושע אברמוביץ: לכן אני חושב שכדאי להקל פה, לפחות בשלב הראשון, לומר שניתן להתכסות מול חברות שנמצאות תחת פיקוח רגולטורי, חברות שקשורות בפיקוח רגולטורי.

<יהושע אברמוביץ: היה ותמצאו כעבור פרק זמן מסוים שמדינה מסוימת היא לא כזאת, תבואו לוועדה.

<יהושע אברמוביץ: אני לא חושב שזה משהו כזה קריטי.

<יהושע אברמוביץ: אני פשוט רוצה לוותר ולנסות למנוע מראש את אותם דיונים מול הרשות אם הרגולציה של מדינה כזו או אחרת תואמת לרגולציה הישראלית או לא.

<יהושע אברמוביץ: אני חושבת שהיה ותעשו את התיקון הזה, זה יאפשר לזירות רציניות לפעול פה עם הון עצמי סביר שייתן מענה להגנת הלקוח, ואני חושב שזה יהיה לתועלת הכלל.

<אורן אלדד: בוקר טוב.

<אורן אלדד: שמי אורן אלדד, מנכ"ל ATRADE.

<אורן אלדד: אני גם רוצה להצטרף לברכות לוועדת המשנה, לעומד בראשה.

<אורן אלדד: נעשתה פה עבודה מקצועית מאוד.

<אורן אלדד: אפשר לומר שאנחנו מלווים את התקנות האלה עוד מימי כניסת החוק ב-2010.

<אורן אלדד: הגענו לשלב הזה גם עם חבר הכנסת הרב גפני, שגם הוא עמד בראש הוועדה הקודמת.

<אורן אלדד: אנחנו שמחים שהגענו לסט תקנות הגון.

<אורן אלדד: אני רוצה לחזק את נושא הפרסום, פרק ט'.

<אורן אלדד: מדובר בנושא קריטי מאוד שנחשפנו אליו במלוא עוזו בישיבה אחת לפני אחרונה.

<אורן אלדד: מדובר פה באפליה אל מול שאר גופי שוק ההון המפוקחים תחת הרשות לניירות ערך ורגולטורים אחרים.

<אורן אלדד: מדובר בדבר פשוט מאוד – בסעיף 40 (ג)(1) אנו נדרשים כזירות מסחר לצרף מגוון אזהרות על כל פרסום שלנו.

<אורן אלדד: לנו כמובן אין שום בעיה עם האזהרות הללו.

<אורן אלדד: אנחנו מפרסמים את האזהרות האלה עוד משנת 2010 באופן עצמי ללא שום רגולציה שמפקחת עלינו.

<אורן אלדד: מה שאנחנו מבקשים זה שהרשות תשקול בשנית את האיסור הזה מכיוון שכרגע האיסור הזה טומן בחובו אפליה אל מול שאר הבנקים, בתי השקעות בארץ שמפרסמים באנרים ופרסומי "גוגל", השורות ב"גוגל", ללא כל אזהרה.

<אורן אלדד: שם הלקוח גם לא יכול להצטרף לשירות.

<אורן אלדד: רק לאחר הקלקה על אותו באנר אפשר להגיע למקום שבו מופיעות האזהרות, ושם הלקוח גם יכול להתקשר עמי או ליצור עמי קשר ראשוני.

<אורן אלדד: כל בקשתנו היא להשוות את התנאים שמוצעים כאן לתנאים של שאר החברות שמפוקחות תחת הרשות לניירות ערך, ולאפשר לנו לשים את האזהרות במקום בולט וראוי באותו דף נחיתה שאליו מגיע הלקוח.

<אורן אלדד: שם הוא משאיר את הפרטים, ולא בבאנרים או בשורות של "גוגל", ששם טכנית זה לא ניתן ולכן מייתרים מאתנו את הפרסום.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: שרה, בבקשה, בקצרה, תגיבי.

<שרה קנדלר: קודם כל, לגבי צו איסור הלבנת הון – כמו שאתם יודעים, אנחנו עובדים על צו איסור הלבנת הון.

<שרה קנדלר: אבל אין צורך להתנות את התקנות האלה במעבר של צו איסור הלבנת הון.

<שרה קנדלר: ההסדרה הזאת חייבת להיכנס לתוקף כדי שהרגולציה לזירות תתחיל.

<שרה קנדלר: במקביל, אנחנו עובדים על צו איסור הלבנת הון, וזה יגיע לוועדת חוקה ויידון, ואני מניחה שיאושר שם.

<רונן סולומון: צריך להחזיר כסף ללקוחות.

<שרה קנדלר: מה זה להחזיר כסף ללקוחות?

<שרה קנדלר: צו איסור הלבנת הון מטיל עליכם חובות נוספים, כמו שאני מבינה – לזהות את הלקוחות, לרשום דברים, לדווח.

<שרה קנדלר: אז זה יכנס לתוקף קצת יותר מאוחר.

<שרה קנדלר: מבחינתנו זה לא תנאי.

<טל אבן-זהב: סליחה על ההפרעה, מעבר להטלת חובות, הוא גם מאפשר דברים מסוימים, כמו המעגל הסגור וכולי.

<גיא דביר: מה צו איסור הלבנת הון עושה?

<גיא דביר: הוא מקל.

<גיא דביר: המערכת הסגורה - - -

<שרה קנדלר: בדיוק, הוא מטיל חובות ואז קובע הקלה.

<גיא דביר: - - - פרק מחובה שקיימת בצו עצמו.

<גיא דביר: הוא לא פותר דברים שלא קיימים.

<גיא דביר: כלומר - - - גם הפטור שכללנו לגבי - - - לא נדרש.

<שרה קנדלר: הוא לא רלוונטי להסדרה הזאת.

ניסן סלומינסקי: רבותי, זה לא כך.

ניסן סלומינסקי: את עונה תשובה ונגמר.

<שרה קנדלר: זה לגבי העניין הזה.

<שרה קנדלר: לגבי הבקשה שלכם להוריד את המילים "בר השוואה" בנושא ההון העצמי – זה לא מקובל עלינו, כי לכתוב שחלה רגולציה, זו יכולה להיות כל רגולציה בעולם.

<שרה קנדלר: כמו שאתה אמרת, לא דרשנו זהות, אלא דרשנו רק מה שנקרא באירופה equivalency.

<שרה קנדלר: משהו שמבחן התוצאה מביא להסדרה דומה.

<שרה קנדלר: אני מניחה שלא אמורה להיות לך בעיה מול הרשות אם אתה תראה שאתה מפוקח באופן יציבותי, משהו שמבחינת התוצאה מביא לתוצאה שדומה למה שבתקנות האלה.

<שרה קנדלר: זה לגבי ההון העצמי.

<שרה קנדלר: לגבי דרישת הפרסום – לאור ההערות שלכם בישיבה האחרונה, הסכמנו להכניס סעיף כללי שמסמיך את הרשות או את יושב-ראש הרשות לפטור פרסומים מסוימים מאזהרות.

<שרה קנדלר: כל מקרה יובא, ואנחנו נדון בו, כי אנחנו לא חושבים שצריך לתת פטור – כמו שאמרנו קודם, בנושא של הפרסום יש כשל רציני מאוד נכון להיום.

<שרה קנדלר: יש הטעייה בפרסומים שונים.

<שרה קנדלר: אני לא חושבת שיש פה מישהו שלא נחשף לפרסומים האלה באינטרנט.

<שרה קנדלר: אנחנו כן רוצים שתחיו, כן שתצליחו לפרסם, אבל שהלקוח יקבל את כל האזהרות המתאימות.

<אורן אלדד: זה מה שאנחנו מציעים.

<שרה קנדלר: זה מה שגם אנחנו מציעים.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: שמוליק, רצית להוסיף?

<פרופ' שמואל האוזר: שוב, אנחנו דנו בכל הדברים האלה.

<פרופ' שמואל האוזר: אני חושב שהנוסח שמובא כאן הוא נוסח מאוזן.

<פרופ' שמואל האוזר: דנו גם בהשוואה לגופים אחרים, למשל בנקים מפוקחים – יש להם פיקוח מפה עד להודעה חדשה.

<פרופ' שמואל האוזר: זירות מסחר לא רוצות את כל הפיקוח הזה.

<פרופ' שמואל האוזר: אני לא חושב שצריך להשוות את זה גם לגופים אחרים.

<פרופ' שמואל האוזר: מה שמונח בפניכם זה איזון אחרי שדיברנו על כל הדברים, ואנחנו ניתן את הדעת כפי שהבטחנו בוועדה.

בועז טופורובסקי: אני מסכים.

בועז טופורובסקי: עם התיקון שעשינו עכשיו בנושא של ההתכסות, גם בנושא של הפרסום – בגלל זה תיקנו שראש הרשות יכול לאשר חריגים לכלל בפרסום.

בועז טופורובסקי: גם ישיבה בעוד שנה אני מניח שכדאי שנעשה.

ניסן סלומינסקי: נעשה את זה.

<רונן סולומון: לא קיבלנו תשובה לגבי ישיבה בעוד שנה של הוועדה לראות - - -

ניסן סלומינסקי: הרגע הוא אמר את זה.

ניסן סלומינסקי: אני מעלה לאישור את תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התשע"ד-2014.

<איתן דגני: סליחה יש לי הערה.

ניסן סלומינסקי: די.

<שלומית ארליך: לרבות התיקון שהתקבל בהגדרת "צד קשור".

ניסן סלומינסקי: לרבות התיקון שהתקבל בהגדרה כפי שהקראנו.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את התקנות – ירים את ידו.

ניסן סלומינסקי: בעד אישור התקנות – פה אחד

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

ניסן סלומינסקי: מי נגד – ירים את ידו.

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להודות קודם כל לבועז.

ניסן סלומינסקי: עשית עבודה מדהימה, גם בהשקעה.

ניסן סלומינסקי: הנה, רואים את התוצאות.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להודות לך, לרשות ששיתפה פעולה, לשלומית, ולכל המשתתפים שליוו את התהליך הזה הרבה זמן.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שבסופו של דבר קיבלנו תקנות מאוזנות, טובות, שיאפשרו.

ניסן סלומינסקי: בעוד שנה הנושא ייבדק שוב, ואם יהיה צורך, ייעשו התיקונים הנדרשים.