ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 349, 2014-07-16 10:20

מירי רגב: אנחנו דנים בהצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 103), התשע"ד-2014, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מירי רגב: אני מודה לשר סער שהגיע לכאן.

מירי רגב: חבל ששרים אחרים לא לומדים מהשר סער ולא מגיעים לדיונים בנושאים ובחוקים שנוגעים לציבור.

מירי רגב: אני בהחלט אומרת את זה בשמחה כי הוא עושה את זה.

מירי רגב: הנושא היום הוא נושא הארכת או חידוש תקופת תוקפו של צו הכרזה על מתחם פינוי בינוי.

מירי רגב: זה לא סוד שכל מתחמי פינוי בינוי, בכלל השכונות החלשות והמוחלשות שבדרך כלל הן שכונות שכל רעידת אדמה יכולה להביא לפגיעה בחיי אדם, החיים שם מבחינה חברתית, התשתיות של המקום, אנחנו צריכים לקחת את כל השכונות הישנות, את כל שכונות עמידר של פעם, שכונות המעברה של פעם ולהפוך אותן לשכונות חדשות.

מירי רגב: אני מבינה שהיום הממשלה הולכת לאשר היום-מחר את כל סוגיית התחדשות עירונית, להקים רשות להתחדשות עירונית, שזה דבר נכון וזה יהיה חלק מתמ"א 38, חיזוק מבנים, בעיקר חיזוק המבנים באותן שכונות ישנות, שכונות שבעצם רוב המתחמים אמורים ללכת לפינוי בינוי כאשר כולם מרוויחים מפינוי בינוי.

מירי רגב: בראש ובראשונה מרוויחים התושבים שגרים במתחמים האלה, העירייה מרוויחה כי בעצם יש ליזם זכויות בנייה ואז אוכלוסייה חזקה יותר יכולה להגיע לאותו מתחם, וכמובן היזם מרוויח.

מירי רגב: כולם מרוויחים.

מירי רגב: הצעת החוק הזאת באה משום שמתחמי פינוי בינוי, לוקח הרבה מאוד זמן עד שמחליטים על המתחם ואז צריכים להתחיל לדבר עם היזם והיזם מדבר עם התושבים ולוקח זמן עד שהוא משכנע את התושבים ועד שהוא מגיע אתם להבנות.

מירי רגב: לוקח זמן עד שהוא מגיע להבנות עם כל תושב לגבי מה הוא מקבל, לאן הוא עובר לגור בינתיים וכולי.

מירי רגב: זאת אומרת, יש משא ומתן עם האזרח ולכן בעצם שר הפנים העביר אלינו לאישור את החוק הזה שמרחיב את התוספת הזאת לשש שנים.

גדעון סער: מתקופת הארכה נוספת בעוד שש שנים.

מירי רגב: מהתקופה הקיימת לעוד שש שנים, הארכה, כדי להגיע למצב של תיאום.

<קריאה: התקופה הקיימת היא 12 שנים?

מירי רגב: כרגע היא 12 שנים.

גדעון סער: זה שש שנים עם אופציה לשש שנים.

מירי רגב: אני מבקשת משר הפנים להסביר את הבקשה.

מירי רגב: לאחר מכן חברי הכנסת, ומי שיירשם, יוכלו להתבטא ואחר כך נעבור להצבעה.

מירי רגב: אני מקווה שכאן לא תהיה לנו אופוזיציה וקואליציה אלא כאן כולם יצביעו בעד ההצעה החשובה הזאת.

גדעון סער: תודה גברתי היושבת ראש.

גדעון סער: במליאה, בקריאה הראשונה, באמת הייתה תמיכה מקיר לקיר בהצעה ואני אסביר – ההצעה היא מאוד פשוטה – בתמצית ואחר כך מנהלת מינהל התכנון תרחיב היכן שצריך.

גדעון סער: על פי החוק הקיים היום, כמו שאמרה היושבת ראש, הממשלה רשאית להאריך תוקף של צו, הכרזה, לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים.

גדעון סער: זאת אומרת, זאת התקופה המקסימלית.

גדעון סער: זה יכול להיות גם פחות.

גדעון סער: הגענו למסקנה שיש צורך במתן אורכה נוספת במקרים מסוימים בגלל המורכבות של ההליך שנגעת בו רק בתמצית.

גדעון סער: זה לא בכל מקרה.

גדעון סער: יש כאן שני תנאים שנקבעים לאפשרות לתקופת הכרזה שלישית, האחד, שיש רוב מיוחס מבין בעלי הדירות שחתמו על העסקה – הרוב המיוחס הוא שמונים אחוזים – והשני, שהתכנית אושרה בוועדת התכנון.

גדעון סער: כלומר, אלה פרויקטים שלמעשה יכולים לצאת לביצוע.

גדעון סער: מבחינת נתונים, יש היום שבעים מתחמים שהוכרזו כמתחמים להתחדשות עירונית, מתוך המתחמים האלה יש 13 מתחמים שהתקופה הנוספת שעתידה להיקבע בהצעת החוק הזאת, אם היא תתקבל, תסייע למימוש שלהם, ואם לא יתקבל החוק, למעשה תוקף ההכרזה שלהם יפקע.

גדעון סער: אם אנחנו מדברים במונחים יותר קונקרטיים, 13 המתחמים הללו יביאו לבניית 7,000 יחידות דיור, בין היתר בנס ציונה, בנתניה, בחיפה, ביהוד, בפתח תקווה שבהחלט הם אזורי ביקוש.

מירי רגב: יש כאן גם פריפריה?

גדעון סער: יכול להיות.

<בינת שוורץ: יש פרויקטים שנמצאים למשל בקריות.

<בינת שוורץ: קריות הן אמנם לא פריפריה אבל הן לא מרכז הארץ.

מירי רגב: היה לנו דיון על סירקין, על ההתנגדות של תושבי פתח תקווה השבוע לסירקין למרות שאני בעד סירקין ואני בעד הרחבה, והם אמרו שקודם כל יטפלו בשכונות הישנות שלהם, בכל שכונות הפינוי בינוי שיש להם.

<בינת שוורץ: הדוגמה שהשר נתן בפתח תקווה, זה פרויקט שנמצא בשולי העיר, שכונה מאוד חלשה בפרויקט שנקרא יוספסברג שבעקבות ההצלחה שלו גם שאר השכנים עכשיו רוצים להצטרף.

מירי רגב: אני מבקשת להעביר למנהלת הוועדה את רשימת המתחמים כולל הערים עליהם החוק הזה מדבר.

גדעון סער: הנושא הזה הוא מאוד מורכב ומהניסיון נמצא שלא תמיד הספיקו 12 שנים.

גדעון סער: אלה פרויקטים מורכבים גם בגלל המשא ומתן נדרש מול הדיירים, ההגעה להסכמים, ואז בעצם, אם תוקף ההכרזה לא נמשך, נופל נושא הטבות המיסוי והפרויקט יורד לטמיון.

גדעון סער: אנחנו כולנו מאוד בעד הנושא של התחדשות עירונית, אנחנו מאמינים שהוא לא ממומש מספיק וצריך לעודד אותו ובוודאי לא בתקופה של המצוקה שקיימת היום אנחנו לא יכולים לוותר על יחידות הדיור הללו.

גדעון סער: זה מה שזה עושה.

גדעון סער: יש כאן עוד שני תיקונים שהם יותר מינוריים בתוך דבר החקיקה כאשר האחד הוא פישוט וייעול הליך ההכרזה בכך שהסמכות להכריז בצו על שטח כעל מתחם פינוי בינוי ולהאריך את תוקף הצו, היא לממשלה או לוועדת שרים.

מירי רגב: הממשלה יכולה להסמיך ועדת שרים וועדת השרים היא בראשותך.

גדעון סער: נכון.

גדעון סער: אני חושב שוועדת פנים ושירותים.

<תומר רוזנר: הממשלה תקבע.

גדעון סער: הממשלה תקבע אבל אני מניח שזה יבוא לוועדת שרים לפנים ושירותים שאני עומד בראשה.

מירי רגב: לאיזה עוד ועדת שרים זה יכול להגיע?

<קריאה: קבינט הדיור.

גדעון סער: זה יכול ללכת להרבה ועדות והממשלה תקבע את הוועדה.

גדעון סער: ועדות השרים הללו, בניגוד לוועדות שרים אחרים כמו הקבינט הביטחוני, אין מעמד סטטוטורי כדי לאזכר אותן שמית בתוך החקיקה.

גדעון סער: החוק מאפשר לממשלה להסמיך ועדת שרים.

תמר זנדברג: עד עכשיו זאת הייתה רק ממשלה ובעצם החוק הזה מקים ועדת שרים?

גדעון סער: לא.

גדעון סער: מאפשר לממשלה.

תמר זנדברג: אם היא רוצה להקים ועדת שרים.

גדעון סער: היא יכולה להטיל על אחת מהוועדות הקיימות, כאשר זאת יכולה להיות ועדת שרים לפנים, יכולה להיות קבינט הדיור, יכולה להיות קבינט חברתי כלכלי או כל דבר אחר שהממשלה תקבע.

גדעון סער: יכול להיות פורום מצומצם שלי, של שר האוצר ושר הבינוי.

גדעון סער: יש הרבה אפשרויות.

גדעון סער: בנוסף, יש כאן שינוי שם הוועדה וההרכב שלה והיא תכונה הוועדה להתחדשות עירונית ויתווסף אליה נציג שר המשפטים.

גדעון סער: בנוסף יוזמנו לדיונים דרך קבע שני נציגי השלטון המקומי שימנה שר הפנים ותהיה להם דעה מייעצת.

גדעון סער: כך הוועדה תוכל להתרשם גם מגורמים שמעורים בהיבט המקומי והמעשי של קידום הפרויקטים לפינוי בינוי תוך הותרת סמכות ההכרעה לדרג הממשלה.

גדעון סער: זאת בתמצית ההצעה אלא אם כן בינת רוצה להוסיף משהו.

מירי רגב: השינוי של פינוי בינוי, התחדשות עירונית, זה חלק מהמערך הכולל של הממשלה להקים את הרשות להתחדשות עירונית ואת כל מתחמי פינוי בינוי להעביר דרך ההתחדשות העירונית?

גדעון סער: יש הצעה אחרת שלפי דעתי עמל עליה שר הבינוי, להביא לקבינט הדיור, אם אני מבין נכון, באחת הישיבות הקרובות נושא של רשות להתחדשות עירונית.

גדעון סער: זה לא חלק מהנושא הזה.

גדעון סער: כל אחד הוא מקדם משהו שזה בסמכותו.

מירי רגב: למה היית צריך לשנות כאן התחדשות עירונית ולא פינוי בינוי?

<בינת שוורץ: אם אפשר, אני אסביר.

מירי רגב: למה הייתם צריכים לשנות את זה אם זה מתחם פינוי בינוי רגיל?

<בינת שוורץ: אני עומדת בראש הוועדה.

<בינת שוורץ: הוועדה עוסקת במגוון רחב יותר של נושאים מעבר להכרזה על מתחמי פינוי בינוי.

<בינת שוורץ: לכן חשוב בשם הוועדה שיקף את הפעילות שלה.

<בינת שוורץ: מעבר לזה שיש למשל עיסוק במתחמי עיבוי, יש עיסוק בתכניות מתאר לשכונות שלמות לטובת התחדשות עירונית, אנחנו עוסקים בחידוש מרכזים מסחריים.

<בינת שוורץ: כלומר, יש בתחום הזה עוד היבטים יותר רחבים.

מירי רגב: אתם רואים ראייה כוללת, לא רק של פינוי בינוי אלא פינוי בינוי כולל כל ההתחדשות העירונית.

<בינת שוורץ: נכון.

מירי רגב: אנחנו עוברים להתייחסות חברי הכנסת והגורמים שנרשמו.

מירי רגב: חברת הכנסת תמר זנדברג ראשונת הדוברים, אחריה אבנר ואחריו פיני נציג השלטון המקומי.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: אני רוצה לומר אמירה כללית שאולי תתייחס לרעיון של התחדשות עירונית, של פינוי בינוי, האם ככלי להתחדשות עירונית, כן או לא, ואולי זה גם יסביר חלק מהסיבה למה בכלל יש צורך להאריך את התקופה הזאת - עכשיו זאת כבר תקופה שלישית – ל-18 שנים שזה באמת.

תמר זנדברג: פרק זמן מאוד מאוד ארוך, ואולי כדי שנבין למה זה קורה.

תמר זנדברג: להתרשמותי, פינוי בינוי – שוב, אני מקבלת את ההכנסה של פינוי בינוי בתוך סל ההתחדשות העירונית – בעצם מדובר כאן בכלי שברציונל שלו מטרתו להימנע מבנייה על שטחים פתוחים חדשים ולהקים ישובים חדשים, שזה דבר שאני חושבת שכבר יש הבנה גוברת והולכת – ואני אומרת את זה גם בתור, וזאת הזדמנות לבשר לוועדה הזאת, שדולת העירוניות החדשה שהקמתי ביחד עם חבר הכנסת יעקב אשר וחבר הכנסת חנא סוייד, כאשר אנחנו רוצים לדון בעירוניות בתור כלי מדיניות שיכול לסייע הרבה מאוד, זה כלי תכנוני אבל יש לו הרבה חשיבות גם כלכלית וגם חברתית והיא נמצא ברקע ומתחת לפני השטח בהרבה מהנושאים שאנחנו כאן כוועדה בנושאים התכנוניים עוסקים בהם.

תמר זנדברג: יש חשיבות מאוד גדולה ליכולת של הערים בישראל להתחדש, להעצים את מלאי הדיור שלהן, להציג אורח חיים וכתוצאה מאורח תכנוני שמקיים תחבורה ציבורית, מגורים בעירוב שימושים שקרובים למרכזי תעסוקה, לשירותי מסחר וכולי, ולא שכונות פרבריות ואיזה שהן ערי שינה שמצריכות שימוש מאוד נרחב ברכב פרטי.

תמר זנדברג: הרציונל של פינוי בינוי בגדול, הרעיון של ציפוף מרכזים קיימים בתנאי שהם מתוכננים נכון – אנחנו תמיד מעדיפים את הכלי של עיבוי מרקם עירוני קיים, אליו התייחסת, כלים אחרים של התחדשות עירונית – הוא רעיון נכון.

תמר זנדברג: הבעיה היא שפינוי בינוי, כמו שאנחנו רואים אותו, מתקיים, מתחיל קצת צולע ומקרטע בשנים האחרונות, הלך הרבה יותר לכיוון לא של התחדשות עירונית אלא לכיוון של מה שנקרא עסקת קומבינציה וזה קצת ממשיך את הדיון שהיה לנו קודם.

תמר זנדברג: השיקול הכלכלי של מכפיל הצפיפות והאם ליזם יהיה רווח, הוא כיום המוביל והמכריע ומזה נגזר הכול.

תמר זנדברג: דיבר כאן השר, ובצדק, ואני מניחה שזאת הכוונה גם של ההארכה הזאת, על המשא ומתן עם הדיירים שמתייחס אך ורק ליכולת להגיע לייתכנות כלכלית עבור היזם.

תמר זנדברג: הוא לא מתייחס לצרכים של האוכלוסייה ולפעמים מדובר באוכלוסייה שיש לה צרכים שהפרויקט החדש העתידי לא ממלא אותם.

תמר זנדברג: התושבים חוששים, ובצדק, מעלויות תחזוקה גבוהות, מחוסר היכולת שלהם לגור בגבהים מסוימים לאוכלוסייה מסוימת, קשישים שלא יוכלו להגיע בכלל לתקופה השלישית של 18 שנים כי הם לא יחיו עד שתגיע התקופה השלישית ואולי גם לא השנייה.

תמר זנדברג: אין ראייה של הדבר הזה.

תמר זנדברג: דבר שני בו אין ראייה זאת התועלת התכנונית.

תמר זנדברג: האם באמת הפרויקט החדש מקיים את אותם ערכים עירוניים כל כך חשובים של עירוב שימושים, של קידום תחבורה ציבורית, או שאנחנו בעצם בונים באמצעות הכלי הזה של פינוי בינוי את אותן שכונות פרבריות, אותם מגדלים, סוגרים על פארק עם חניה תת קרקעית, שתי חניות לדירה, מחסן ודירות חמישה חדרים, ובעצם כל הרציונל שדיברתי עליו בהתחלה הכול כך חשוב לשמו הפינוי נועד, בעצם מתבטל כי האופן שבו התכנית מבוצעת חותר תחת הרעיון.

מירי רגב: תכף בינת תענה על זה.

תמר זנדברג: לכן אני אומרת שאם נסתכל על ההיבטים האלה, התכנוני והחברתי, אולי נראה שנוכל באמצעות תכנון נכון לפטור את הצורך בהארכה נוספת ולהגיע לתכנון יותר מוקדם.

מירי רגב: יש לך הערות קונקרטיות להצעה הזאת של ההארכה?

תמר זנדברג: אני לא יודעת אם ניתן זכות דיבור ל"במקום" כי יש להם הצעה קונקרטית.

מירי רגב: לא.

תמר זנדברג: אני אציג את זה.

תמר זנדברג: ההצעה הקונקרטית של "במקום" היא פשוט להוסיף תזכיר חברתי להצעה על מנת לראות האם התכנון החדש עומד בצרכים של האוכלוסייה שעומדת להיות מפונה ואז יכול להיות שאנחנו נראה שלא רק השיקול הכלכלי הוא שמונע השגת הסכמה אלא שיקולים חברתיים נכונים שצריך לקחת אותם בחשבון ואז זה יעזור בתכנון לאותה אוכלוסייה ואולי לא נצטרך את ההארכה הנוספת.

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: דב, רצית להגיד משהו?

דב חנין: כן.

דב חנין: תודה.

מירי רגב: אני מבקשת לקצר.

מירי רגב: אני מבקשת לא לשאת עכשיו נאומים על פינוי בינוי אלא להתייחס רק להצעה הזאת של החוק.

מירי רגב: אני חייבת להגיע להצבעה.

דב חנין: אני מעריך את זה גברתי שאת רוצה להגיע להצבעה, אבל זה חוק וזה חוק חשוב ולכן נצטרך לקיים עליו דיון.

דב חנין: אני אשתדל מאוד לקצר, קודם כל כי אני מאוד מסכים עם דבריה של חברת הכנסת תמר זנדברג שבאמת חסכה לי הרבה דברים.

דב חנין: בשורה התחתונה, אנחנו צריכים לראות, עת אנחנו מדברים על תכנון – וזה ממשיך בדיוק את הוויכוח שהיה בדיון הקודם – אנחנו צריכים לראות בני אדם ולא רק לראות כסף.

דב חנין: מה שקורה עם הפינוי בינוי בארץ בשנים האחרונות זה בעיקר לראות כסף ובני האדם נופלים קורבן.

דב חנין: אני מאוד בעד התחדשות עירונית.

דב חנין: אני חושב שהתחדשות עירונית היא דבר ראוי, היא דבר חשוב וזה חוסך שטחים פתוחים.

דב חנין: אני מאוד בעד התחדשות עירונית אבל שום מטרה לא מקדשת את כל האמצעים.

דב חנין: גם המטרה הזאת לא יכולה לקדש את כל האמצעים.

דב חנין: פינוי בינוי, כמו שנאמר כאן, זאת הדרך הדרסטית ביותר, זה הכלי הכי קיצוני להתחדשות עירונית עם הרבה מאוד חסרונות.

דב חנין: צריך להעדיף תמיד מנגנונים של עיבוי מרקמים קיימים וככל שאנחנו מייצרים מוטיבציות לניתוח היותר דרסטי, אנחנו לפעמים פוגעים ביכולת של ביצוע אקופנקטורה עירונית, טיפול עדין יותר, מושכל יותר, הדרגתי יותר שיכול להוביל אותנו לתוצאות טובות יותר.

דב חנין: אני מתנגד להצעה מכיוון שאני חושב שהיא שוברת את האיזון הזה.

דב חנין: אנחנו נמצאים במצב שבו הרבה מאוד מנגנונים ודרכים של התחדשות עירונית תקועים ואני אתן כדוגמה למשל את הסיפור של תמ"א 38.

מירי רגב: על תמ"א 38 יהיה כאן דיון בשבוע הבא במסגרת יום הדיור הציבורי.

דב חנין: אני מנצל את ההזדמנות ששר הפנים נמצא כאן.

דב חנין: תמ"א 38 למשל, יש מדיניות למדינת ישראל.

דב חנין: החלטנו שאנחנו רוצים לקדם את זה וזה דבר נהדר, זה דבר טוב ודבר מצוין.

דב חנין: עיריות יכולות להחליט.

דב חנין: למשל, עיריית תל אביב לא אוהבת את תמ"א 38 ולכן העסק תקוע.

מירי רגב: לא נכון.

מירי רגב: התחיל לצאת עכשיו 6,000.

תמר זנדברג: רק כשזה הגיע לתמ"א 38 סימן 3 שמאפשר להרוס ולבנות עוד שלוש קומות, רק אז הם הגיעו.

תמר זנדברג: הרעיון היה רקמה קיימת.

דב חנין: רק כשאפשר להרוס ולבנות, מקדמים, אבל כשאפשר באותו מרקם להוסיף קומה, להוסיף שתי קומות, תוקעים את הדברים בצורה בלתי אפשרית ואז התוצאה היא שנוצרת מצוקה, גם המהלך לא מקודם וגם אנשים נדחפים לאלטרנטיבה שהיא אלטרנטיבה יותר קיצונית.

דב חנין: תודה רבה.

מירי רגב: תודה.

מירי רגב: פנינה ואחריה נסים זאב ואנחנו עוברים להקראה.

פנינה תמנו: אני חולקת על דב שאומר שתמיד צריך להעדיף עיבוי ולא פינוי בינוי, וזאת מאחר שיש הרבה מאוד אוכלוסיות שפינוי בינוי הוא הפתרון ההולם, מהסיבה הפשוטה שאם אתה מדבר על הפן החברתי, הרבה פעמים אתה רוצה להוציא את האוכלוסייה המוחלשת ולפנות אותה אבל אתה לא מפנה אותה בסיבוב אחד אלא אתה עושה את זה כסוג התרעננות ומכניס כוח חדש.

פנינה תמנו: זה לא נכון לומר שהאנשים מעדיפים עיבוי או הוספת קומות על פני פינוי בינוי.

פנינה תמנו: גם בפינוי בינוי, כמו שאמרה חברת הכנסת תמר זנדברג, אני חושבת שראוי לקחת את המרכיב החברתי האנושי, את התהליך הסוציולוגי שעוברים האנשים.

פנינה תמנו: אני לא אומרת שזה מה שיגרום להם לא לרצות את הפינוי בינוי.

פנינה תמנו: לרוב הם רוצים פינוי בינוי אבל אם אנחנו לא ניתן להם את הכלים בהסכמי גג, ואני יודעת שזה כבר קיים.

פנינה תמנו: למשל בראשון לציון חתמו על הסכם גג, אבל נותנים את כל המעטפת הכוללת עם הרווחה ועם מי שצריך ולזה אנחנו צריכים לדאוג.

פנינה תמנו: אני חושבת שבכל צריך לשנות דיסקט.

פנינה תמנו: אני מבינה ששר השיכון עושה את מה שהוא עושה, קבינט הדיור וכל אחד עושה מה שהוא רוצה, אבל צריך לחשוב גם על בינוי-פינוי.

פנינה תמנו: קודם הזכרתי את זה.

פנינה תמנו: אולי האנשים האלה, לא צריך להעביר אותם כמה מדורי גיהינום, סליחה על הביטוי, עד שהם מגיעים לדירה המיוחלת.

פנינה תמנו: לעצם החוק.

פנינה תמנו: החשש האמיתי שלי הוא שאם אנחנו נותנים אורכה של עוד שש שנים והרשויות יכולות לראות את חגורת הביטחון הזאת כסוג של משהו שהן יכולות ליצור סחבת, גם אם לא במכוון, איך אנחנו מונעים שלא תהיה סחבת של הרשות עצמה בכך שהיא יודעת שיש לה עוד חגורת ביטחון של שש שנים.

פנינה תמנו: לכן אני חושבת שצריך לעשות כאן, מעבר לתנאים של השמונים אחוזים רוב מיוחס ושהתכנית אושרה בוועדת התכנון, צריך להכניס סעיף, איזה תנאי שאומר שלא תהיה כאן סחבת שבסוף פוגעת בתושבים.

מירי רגב: את רוצה הצעה?

מירי רגב: הסתייגות?

מירי רגב: הסתייגות דיבור?

פנינה תמנו: הייתי רוצה לשמוע התייחסות.

גדעון סער: תהיה התייחסות של מינהל התכנון.

נסים זאב: משפט אחד.

נסים זאב: יש כאן מצד אחד התחדשות עירונית והתעשרות יזמים.

נסים זאב: אנחנו מכירים את הפרויקטים כאשר יזמים לוקחים את האינטרס הכלכלי והוא בראש מעייניהם והם לא מוותרים.

נסים זאב: אנחנו יודעים מה זה פינוי.

נסים זאב: אם 12 שנים ניסו, חוץ מ-13 הפרויקטים שהזכיר השר שאני בהחלט מסכים לתת להם אורכה של שנתיים-שלוש כדי להשלים את הפרויקט התכנוני ולהביא את זה הלכה למעשה לבנייה, אבל אני לא רואה טעם להאריך בשש שנים שלדעתי מהוות סחבת.

נסים זאב: הנושא של הרוב המתנגד הוא שמונים אחוזים.

נסים זאב: אם רוצים באמת להוביל מהלך, זה צריך להיות אולי רוב של אולי שבעים או שישים אחוזים של דיירים.

נסים זאב: אם רוצים בכל זאת להביא את זה למצב של הלכה למעשה, שאפשר לדרוש מהדיירים לפי רוב, כי כל שנה שזה מתעכב וכל יום, יש כאן אווירה עכורה, יש כאן מאבק פנימי בתוך השכונות ואני חושב שכמה שאנחנו מאריכים את מספר השנים ונותנים תוקף יותר לפרויקט הזה, יש כאן מצב בלתי נסבל.

נסים זאב: התכנון הזה מצד אחד הוא טוב אבל הוא גורם אולי למאבק פנימי בתוך השכונה שאת זה צריך למנוע.

נסים זאב: לכן לדעתי ההסתייגות שלי תהיה, אולי דיבור ואולי לא דיבור, להאריך את זה בשלוש שנים ולא בשש שנים.

נסים זאב: אני חושב שמה שהשר אמר כאן, 13 הפרויקטים, לדעתי אפשר לסיים אותם אפילו בשנתיים.

תמר זנדברג: את ההצעה שלי לתזכיר חברתי אני מבקשת לרשום כהסתייגות, אם היא לא תתקבל.

דב חנין: גם בשמנו.

<פיני קבלו: אנחנו תומכים בהצעת החוק, אבל יש לנו שתי הערות קצרות.

<פיני קבלו: השר מבקש למנות שני נציגי שלטון מקומי ואני מבקש שזה יהיה בעצה אחת ובהתייעצות עם השלטון המקומי.

<פיני קבלו: ההערה השנייה.

<פיני קבלו: למה רק בדעה מייעצת ולא חברים מן המניין בוועדה?

<פיני קבלו: אם אפשר להפוך אותנו לחברים מן המניין.

<אבנר עורקבי: זה דורסני.

<אבנר עורקבי: למה לא שומעים אותנו?

<אבנר עורקבי: אני אזרח של פינוי בינוי.

מירי רגב: אתה מגיע לישיבות הוועדה ואמרתי לך שאני אתן לך דקת דיבור ואתה אמרת שתמר ייצגה אותך מצוין.

<אבנר עורקבי: לא.

מירי רגב: בסדר.

מירי רגב: יש לך דקה.

<אבנר עורקבי: אנחנו כבר 12 שנים בפינוי בינוי.

<אבנר עורקבי: יש בינינו מאבקים.

<אבנר עורקבי: היו יזמים ולמה 12 שנים לא הצליחו לעשות את זה?

<אבנר עורקבי: אם לא הצליחו לעשות את זה במשך 12 שנים, למה עוד שש שנים?

<אבנר עורקבי: מה זה יועיל לנו?

<אבנר עורקבי: בשכונה שלנו יש הרבה ויכוחים על הנושא הזה.

<אבנר עורקבי: יש כאן הרבה טריגרים לא טובים.

<אבנר עורקבי: היו אצלנו יזמים וזה לא הצליח במשך 12 שנים.

גדעון סער: אני מזכיר שאחד משני התנאים להארכה הוא שקיים רוב מיוחס של לפחות שמונים אחוזים מהתושבים שתומכים בעניין הזה ושהתכנית הזאת אושרה.

גדעון סער: תתייחסו להצעת החוק כפי שהיא מוגשת.

גדעון סער: אי אישור הצעת החוק, המשמעות היא 7,000 יחידות דיור הולכות.

גדעון סער: אם מישהו רוצה לוותר על זה, בבקשה.

גדעון סער: שלא כל אחד יביא את הנושא שלו שלא קשור למה שמוצע.

<אבנר עורקבי: אין תשתיות, אין כלום.

<עינת גנון: חשוב לי להבהיר ואולי זה לא נאמר כאן שאנחנו מדברים על פרויקטים ביוזמה ובקידום של הרשויות המקומיות.

<עינת גנון: לא מדובר על פרויקטים שמקדמים יזמים פרטיים וזאת הבחנה מאוד חשובה.

מירי רגב: קיבלנו אישור מהיושב ראש להצבעה עד 11:15.

מירי רגב: אני מעדכנת את חברי הכנסת.

דב חנין: אני עולה למליאה.

דב חנין: אני לא יכול להישאר.

מירי רגב: אני נותנת לאנשים אפשרות להתייחס.

דב חנין: אני רק אומר שלא אוכל להשתתף בהצבעה וזה לא נראה לי מתקבל על הדעת.

גדעון סער: היושב ראש אישר.

דב חנין: היושב ראש אישר אבל זכותי להשתתף בהצבעה בוועדה בה אני חבר.

מירי רגב: אתה יכול להישאר כאן.

תמר זנדברג: אז הוא יפסיד משהו אחר בשאילתה.

תמר זנדברג: אי אפשר לתת לחבר כנסת לבחור בין שתי חובות שלו.

<עינת גנון: חשוב להדגיש, והחוק קובע במפורש והוא מתייחס גם לפרויקטים של עיבוי ולא רק לפרויקטים של פינוי בינוי.

<עינת גנון: שתי האפשרויות עומדות בפני הרשויות.

מירי רגב: תתייחסי לגבי התייחסות ראש העיר.

<עינת גנון: עוד דקה.

<עינת גנון: חברת הכנסת תמר זנדברג, את העלית את העניין של השיקול הכלכלי.

<עינת גנון: הצלחנו להעביר החלטה במועצת מקרקעי ישראל, האפשרות לצרף קרקע משלימה לטובת פרויקטים שאין בהם כדאיות כלכלית, בדיוק לפרויקטים הקשים ביותר שאי אפשר לעשות בהם פינוי בינוי כלכלי.

<עינת גנון: המדינה היום מעמידה שורה של פתרונות גם לטובת האזורים שאי אפשר לקדם בהם פרויקטים.

תמר זנדברג: שוב, זה שיקול כלכלי ולא חברתי אנושי.

תמר זנדברג: זה מה שאני אומרת.

תמר זנדברג: יכול להיות שאם נתחיל מהאוכלוסייה ולא משאלת הייתכנות הכלכלית, הרבה דברים ייפתרו.

<עינת גנון: זה בדיוק הסעיף הבא שלנו.

<עינת גנון: הנושא החברתי.

<עינת גנון: מדובר בפרויקטים בקידום הרשויות המקומיות שמשרד השיכון מממן.

<עינת גנון: תנאי הכרחי שאנחנו מחייבים בתכניות הללו הוא שיתוף ציבור.

<עינת גנון: לכן הדגשתי שלא מדובר בתכניות שמקדמים יזמים פרטיים.

<עינת גנון: אנחנו מחייבים ומקצים בן אדם ספציפי לטובת שיתוף ציבור והוא מקיים מפגשים עם הדיירים, הוא מסייע להם לבחור נציגות שתייצג אותם בכל התהליך, תלווה את התכנון ותייצג אותם בכל הפרויקט.

<עינת גנון: מעבר לזה, אנחנו גם העמדנו בפרויקטים בכלל, פרסמנו עקרונות התקשרות שמסייעים לדיירים לבחון מה הם צריכים לכלול בעסקאות הללו, מה הם צריכים שיהיה כתוב בחוזים, על מה לא לחתום ועל מה כן לחתום.

<עינת גנון: אנחנו עומדים עכשיו לטפל בחקיקה בנושא המאכערים שגם כן משפיעים מאוד לפעמים לא לטובה בפרויקטים האלה.

מירי רגב: התייחסות לגבי ראש העיר.

תמר זנדברג: את יודעת שיש יזמים שהולכים לקנות דירות.

מירי רגב: את ביקשת לדעת מה עם ראש העיר, נכון?

פנינה תמנו: לא.

פנינה תמנו: זה לא מה שאמרתי.

פנינה תמנו: אני רוצה לדעת איך מונעים את הסחבת של הרשויות.

פנינה תמנו: הדבר השני, יותר חשוב זה החשש הזה שבסוף הם יגיעו לבניין רב קומות והם צריכים לשלם אלף שקלים דמי ניהול כשהם בכלל לא מסוגלים לעשות זאת.

פנינה תמנו: אני אומרת שצריך ליווי ומעטפת חברתית.

<עינת גנון: בדיוק כמו שסיימתי לומר, אנחנו מעמידים - בפרויקטים שהם במסלול הזה שהיום אנחנו מדברים עליו – יועץ חברתי שמסייע לדיירים.

<עינת גנון: בנוסף, אם יש אפשרויות לבינוי פינוי, בהחלט אנחנו מאפשרים אותן.

<עינת גנון: לא בכל מקום אפשר.

<עינת גנון: לא בכל מקום יש קרקע פנויה.

<עינת גנון: היכן שאפשר, אנחנו בהחלט מקדמים פרויקטים כאלה.

<עינת גנון: בעניין הארכה של שלוש שנים.

<עינת גנון: לצערי הרב נוכחנו שזה לא מספיק.

<עינת גנון: העברתי גם לייעוץ המשפטי של הוועדה פירוט של הפרויקטים וכמה זמן הם עוברים מסכת ייסורים כמו שנאמר כאן בוועדות התכנון.

<עינת גנון: יש לנו פרויקטים.

<עינת גנון: הממוצע הוא חמש וחצי-שש שנים רק להליך הסטטוטורי של אישור התכניות.

נסים זאב: יש כאלה שכבר התחילו.

<עינת גנון: החוק מתייחס גם לכאלה שמתחילים היום וגם לכאלה שהתחילו לפני עשר שנים ולקח להם שמונה או תשע שנים לסיים את ההליך הסטוטורי.

<עינת גנון: העברתי רשימה מאוד מסודרת לייעוץ המשפטי של הוועדה ואני חושבת שגם הם השתכנעו שיש כאן סחבת קודם כל בהליך התכנוני ואחר כך יש עוד שורה של פעולות לעשות.

<עינת גנון: חשוב להבין שההארכה הזאת נותנת הטבה לדיירים.

נסים זאב: מה לגבי הדיירים הנכים שהיו גרים בקומת קרקע, האם החוק מבטיח להם קומת קרקע?

מירי רגב: בהחלט.

מירי רגב: זה גם מה שאמר כאן מנכ"ל משרד השיכון.

נסים זאב: איפה זה בא בחוק?

<עינת גנון: זה נאמר בחוק פינוי בינוי (פיצויים).

<עינת גנון: זה נכתב שם במפורש.

<עינת גנון: זה מופיע בנהלים של משרד השיכון.

נסים זאב: אני מבקש שזה יירשם בחוק ולא בנהלים.

מירי רגב: בחוק זה לא נרשם.

<עינת גנון: זה מופיע בנהלים של משרד השיכון.

נסים זאב: אני מבקש שתירשם הסתייגות לגבי הנכים.

נסים זאב: אני רוצה שיירשם בחוק שהם יקבלו את אותם תנאים שהיו בעבר בדירת המגורים.

<עינת גנון: זה מופיע בחוק פינוי בינוי (פיצויים), תיקון שתומר חתום עליו.

מירי רגב: לטובת הפרוטוקול, תשובת משרד הבינוי והשיכון היא שזה מופיע בחוק וכל נכה שנמצא בדירת קרקע, יקבל בפינוי בינוי פיצוי, את אותה דירת קרקע הולמת לצרכיו.

מירי רגב: בעקבות ההערה של זאב, אני מבקשת להכניס.

פנינה תמנו: אני חושבת שהתשובה שלה בסך הכול מספקת והחוק הוא חשוב ואנחנו בוודאי לא רוצים לתקוע אותו.

מירי רגב: יש לנו רוב גם אם את תצביעי נגד.

פנינה תמנו: האנשים כאן הם לא בובות וצריך להבין שכאשר מעבירים אנשים, במיוחד בפינוי בינוי, שהם מאוד חלשים, כן צריך להכניס את הפן החברתי.

פנינה תמנו: אם את אומרת שאין בעיה אם זה, שזה יופיע בחוק.

<בינת שוורץ: הפן החברתי שחברת הכנסת מדברת עליו הוא אותו יועץ חברתי שאנחנו מעמידים לרשות הפרויקטים וזה מופיע בנהלים של משרד השיכון בצורה מאוד מסודרת כדבר מחויב.

<בינת שוורץ: זאת לא אופציית בחירה.

<בינת שוורץ: יש עוד הרבה דברים בנהלים שאני לא חושבת שמקומם בחוק ראשי.

מירי רגב: צריך גם את זה להוסיף לפרוטוקול, למרות שזה קיים.

מירי רגב: נאמר בהמשך לשאלתה של חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, שיועץ חברתי נמצא בכל פרויקט של מעבר פינוי בינוי, לפי הנהלים.

פנינה תמנו: אני רוצה להגיד מה כן בחקיקה ראשית.

פנינה תמנו: כשנותנים להם את המעטפת אבל בסופו של דבר הם מגיעים למקום שהם לא מסוגלים לעמוד בו והמשפחות קורסות.

מירי רגב: הם לא יסכימו.

מירי רגב: לכן צריך שמונים אחוזים רוב מיוחס.

פנינה תמנו: הם תמיד יחתמו בעד פינוי בינוי.

<בינת שוורץ: גברתי יושבת הראש, עוד התייחסות אחרונה לשלטון המקומי.

<בינת שוורץ: העניין של בעלי הדעה המייעצת, שני נציגים בעלי דעה מייעצת.

<בינת שוורץ: חשוב להבהיר שלא מדובר כאן בוועדת תכנון.

<בינת שוורץ: אנחנו לא מחליפים את ועדות התכנון, וזה גם במענה לשאלה של עירוב שימושים וכיוצא באלה.

<בינת שוורץ: הוועדה היא לא ועדת תכנון.

<בינת שוורץ: הוועדה בעצם בוחנת את הפרויקטים, האם הם מתאימים להיות פרויקטים של פינוי בינוי או עיבוי.

גדעון סער: היא של הממשלה.

<בינת שוורץ: היא ועדה ממשלתית.

גדעון סער: זה שאנחנו מכניסים בדעה מייעצת, זה שינוי.

תמר זנדברג: אני רק אומרת שיכול להיות שאם התכנון יהיה מתאים לאוכלוסייה, לא יהיה צורך בהארכת ההליך וזה יהיה רווח לכולם.

מירי רגב: זה חלק מהנוהל המחייב.

<בינת שוורץ: הארכת ההליך מתייחסת רק לתכניות שכבר אושרו.

תמר זנדברג: למה הם הגיעו לסוף ה-12 שנים ורק עכשיו הם אושרו?

תמר זנדברג: כנראה שמשהו בהליך היה בעייתי.

<בינת שוורץ: במסלול רשויות מקומיות, רק אחרי שיש תכנית מאושרת, רק אז הן יכולות לחפש יזם, להתקשר עם יזם, לפרסם מכרז.

תמר זנדברג: את הרי יודעת מה קורה שם.

תמר זנדברג: את יודעת שיזמים שולחים אנשים לקנות דירות ומנסים להשיג ולהשתלט על יותר ויותר רוב.

תמר זנדברג: אני מכירה את זה.

תמר זנדברג: יש פרויקטים שבמשך עשר שנים אנשים מטעם היזם – אני אומרת את זה לפרוטוקול – קונים דירות על מנת להשיג רוב בקרב הדיירים להסכמה.

תמר זנדברג: חד משמעית.

תמר זנדברג: אנחנו מדינה, אנחנו מתכננים את זה מראש ואנחנו צריכים להבטיח שזה לטובת התושבים הקיימים ולא לטובת דיירים מטעם שבאים להשתלט על הפרויקט.

תמר זנדברג: עוד לפני שפונים ליזם, כבר יודעים מי יהיה היזם והיזם פועל בשטח.

מירי רגב: את רוצה שנגיד בחקיקה לאזרח שלא ימכור את הדירה שלו?

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: אבל אנחנו צריכים לאפשר את התנאים שיהיו אידיאלים מבחינת התושבים ולא מבחינת היזם העתידי, הגם שהוא יזם עתידי והוא עדיין לא יזם קיים.

<בינת שוורץ: תבחינו בין הפרויקטים שמקודמים במסלול הזה עליו אנחנו מדברים שהוא מסלול רשויות מקומיות לבין פרויקטים שמקדמים יזמים פרטיים.

תמר זנדברג: רשויות מקדמות והיזם כבר יודע שהוא הולך לקבל את זה והוא עובד בשטח.

מירי רגב: הקראה בבקשה.

<תומר רוזנר: לפני ההקראה, שלוש הערות לפני שרוני תקריא את החוק.

<תומר רוזנר: הנוסח בפניכם, בו מסומנים השינויים מהנוסח הכחול, אני לא אחזור כמובן על הדברים שאמר כבוד השר, יש בו שלושה שינויים מהותיים שהשר לא הזכיר אותם ואני רוצה להדגיש אותם בפני החברים כדי שיהיו מודעים להם לקראת ההצבעה.

<תומר רוזנר: הערה ראשונה.

<תומר רוזנר: הממשלה הציעה בהצעת החוק שכאשר מאריכים את התוקף, תוקף ההכרזה המחודשת יהיה מיום הפרסום של אותה הכרזה מתוקנת.

<תומר רוזנר: אנחנו הצענו, והממשלה קיבלה את הצעתנו, שיהיה רצף בתקופות ההכרזה ולכן ההכרזה לכשהיא מוארכת, היא תהיה מיום הפקיעה של ההכרזה הקודמת כדי שייווצר רצף.

<תומר רוזנר: זה מבטיח לדיירים את הטבות המיסוי ברצף ואת הוודאות של הפרויקט.

<תומר רוזנר: הממשלה למיטב הבנתי קיבלה את ההערה הזאת.

<תומר רוזנר: הערה שנייה.

<תומר רוזנר: לגבי הנושא שהזכיר השר שלא מופיע בהצעה הממשלתית והממשלה קיבלה גם את עמדת הוועדה בעניין הזה, כאשר אחד התנאים להארכה יהיה שתהיה תכנית מאושרת לפרויקט הזה אבל לבקשת הממשלה יוחרגו מהעניין הזה כל הפרויקטים שאושרו עד היום כדי לא לשנות את כללי המשחק לגביהם במהלך הדרך.

<תומר רוזנר: לכן על אותם פרויקטים התנאי הזה לא יחול.

<תומר רוזנר: הערה שלישית שהיא הערה טכנית.

<תומר רוזנר: יש צורך בשינוי שם הוועדה גם בחוק נוסף שמזכיר את שם הוועדה וזה חוק חיזוק מקרקעין מפני רעידות אדמה.

מירי רגב: הקראה.

<רוני טיסר: חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 103), התשע"ד-2014 תיקון סעיף 33א בחוק התכנון והבנייה, השתכ"ה-1965 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 33א – בסעיף קטן (א), במקום "הממשלה רשאית" יבוא "הממשלה או ועדת שרים שהסמיכה לכך, רשאיות".

<רוני טיסר: בסעיף קטן (ב) - בפסקה (2) - בפסקת משנה (א), במקום "הממשלה רשאית" יבוא "הממשלה או ועדת שרים שהסמיכה לכך, רשאיות", אחרי "מתום תקופת ההכרזה הראשונה" יבוא "או לחדש את צו ההכרזה בתוך שישה חודשים מתום תקופת תוקפו, לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים".

<רוני טיסר: בפסקת משנה (ב), הסיפא – תימחק.

<רוני טיסר: אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) (א) על אף הוראות פסקאות (1) ו-(2), הממשלה או ועדת שרים שהסמיכה לכך, רשאיות, בהמלצת הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף קטן (ג) ועל פי תנאים שתורה הוועדה, להאריך או לחדש את תוקפם של צו הכרזה או הכרזה כאמור בפסקה (2)(ב), כמפורט להלן, לפי העניין, ובלבד שהתקיימו התנאים המפורטים בפסקת משנה (ב): להאריך, בצו, את תוקפו של צו הכרזה שתוקפו הוארך לפי פסקה (2)(א), לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים מתום תקופת תוקפו.

<רוני טיסר: צו הארכה לפי פסקת משנה זו יינתן במהלך תקופת תוקפו של צו ההכרזה שתוקפו הוארך כאמור.

<רוני טיסר: לחדש, בצו, את תוקפם של צו הכרזה או הכרזה כאמור בפסקה (2)(ב) שתוקפם הוארך לפי פסקה (2)(א) או (ב) (בסעיף זה – "צו הארכה") לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שש שנים.

<רוני טיסר: צו לחידוש צו הכרזה או הכרזה לפי פסקת משנה זו יינתן בתוך שישה חודשים מתום תקופת תוקפם של צו ההכרזה או ההכרזה שתוקפם הוארך כאמור, ואולם לעניין צווי הארכה שניתנו במסגרת החלטת ממשלה, בתקופה שמיום י"ח בחשוון התשס"ט (16 בנובמבר 2008) עד יום 1.8.2014, ושלא היו בתוקף ביום 1.8.2014, יינתנו הצווים בתך שנה מיום 1.8.2014.

<רוני טיסר: (ב) לא יוארך ולא יחודש תוקפו של צו הכרזה או של הכרזה כאמור בפסקה (2)(ב) אלא בהתקיים אלה: רוב מיוחס מבין בעלי הדירות התקשר בעסקת פינוי ובינוי.

<רוני טיסר: בפסקה זו "רוב מיוחס מבין בעלי הדירות" ו"עסקת פינוי ובינוי" – כהגדרתם בחוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-2006 (להלן – חוק פינוי ובינוי (פיצויים)).

<רוני טיסר: לעניין צו הכרזה שניתן לאחר יום 1.8.2014 – אושרה תכנית לפינוי ובינוי במתחם הפינוי והבינוי שהוכרז באותו צו.

<רוני טיסר: (4) תחילתו של צו שחודש או הוארך לפי פסקה (2)

<רוני טיסר: (א) ו-(ב) או (3)(א)(2), במועד פקיעתה של ההכרזה כאמור באותה פסקה, ואולם חידוש תוקפה של הכרזה כאמור לא תהא בת תוקף לעניין חוק פינוי ובינוי (פיצויים), מהמועד שבו פגה ההכרזה הראשונה ועד למועד פרסום הצו.

נסים זאב: הייתה לי כאן הסתייגות.

מירי רגב: ההסתייגות שלך נרשמה ואחר כך אנחנו נצביע עליה.

<רוני טיסר: (3) בסעיף קטן (ג) - ברישה, במקום "ועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי" יבוא "ועדה להתחדשות עירונית שיינתנו לה הסמכויות הנתונים לה לפי סעיף זה לעניין מתחמי פינוי ובינוי.

<רוני טיסר: אחרי פסקה (7) יבוא:

<רוני טיסר: (4) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) לדיוני הוועדה שמונתה לפי הוראות סעיף קטן (ג) יוזמנו, דרך קבע, שני נציגי הרשויות המקומיות שימנה שר הפנים, שתהיה להם דעה מייעצת".

<רוני טיסר: תיקון חוק פינוי ובינוי (פיצויים) בחוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-2006 – בסעיף 1, במקום ההגדרה "הוועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי" יבוא: ""הוועדה להתחדשות עירונית" – הוועדה להתחדשות עירונית שמונתה לפי הוראות סעיף 33א(ג) לחוק התכנון והבנייה".

<רוני טיסר: בסעיף 2א, בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), במקום "הוועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי" יבוא "הוועדה להתחדשות עירונית".

<רוני טיסר: 2א בחוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה), התשס"ח-2008, סעיף 6א, במקום "הוועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי" יבוא "הוועדה להתחדשות עירונית".

מירי רגב: נצביע על ההסתייגויות.

<תומר רוזנר: הסתייגות של חברת הכנסת תמר זנדברג.

<אפרת ברנד: יש לנו הערות טכניות של נוסח אבל מצביעים.

<אפרת ברנד: שלחנו אותן לוועדה.

<אפרת ברנד: בסעיף 2(ב) לסעיף 3, אנחנו מבקשים להפוך את הסדר כך שלא ישתמע שכאמור בפסקה (2)(ב) זה גם על צו ההכרזה וגם ההכרזה ולכן לכתוב הכרזה כאמור בסעיף (2)(ב).

<אפרת ברנד: הערה נוספת היא בהקשר של התנאים, לעניין צו הכרזה שניתן לאחר יום 1 באוגוסט 2014, שיהיה ברור שזה צו הכרזה ראשון שניתן אחרי כי גם אלה שהוכרזו לפני, גם הערכאה נקראת צו הכרזה.

מירי רגב: בסדר.

מירי רגב: אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגויות.

<תומר רוזנר: הסתייגות של נסים זאב.

<תומר רוזנר: הוא ביקש להגביל את התקופה לשלוש שנים.

מירי רגב: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של נסים זאב.

מירי רגב: מי בעד קבלת ההסתייגות?

מירי רגב: בעד – 2

מירי רגב: ההסתייגות לא התקבלה

מירי רגב: ההסתייגות נפלה.

מירי רגב: יש עוד הסתייגות?

נסים זאב: לגבי ועדה מייעצת.

נסים זאב: אני חושב שמן הראוי שנציג הרשות המקומית, אחד יהיה מייעץ ואחד רלוונטי.

מירי רגב: השר נתן תשובה לעניין הזה.

מירי רגב: זאת הסתייגות שאתה רוצה להצביע עליה?

נסים זאב: כן.

גדעון סער: איך אפשר שנציג השלטון המקומי יהיה חבר בפורום ממשלתי?

מירי רגב: זה מה שהשלטון המקומי רוצה.

מירי רגב: מי בעד ההצעה של חבר הכנסת נסים זאב?

מירי רגב: בעד – 1

מירי רגב: ההצעה לא התקבלה

מירי רגב: ההצעה לא התקבלה.

מירי רגב: יש לך עוד הסתייגות?

נסים זאב: לגבי שמונים אחוזים.

נסים זאב: אני רוצה לצמצם את הרוב.

<תומר רוזנר: זה בחוק אחר.

<תומר רוזנר: לא בחוק הזה.

מירי רגב: אתה רוצה שיהיה פחות משמונים אחוזים.

נסים זאב: כן.

מירי רגב: זאת פגיעה בפרט האחר.

מירי רגב: בזכות הקניין.

מירי רגב: יש כאן בעיה עם הרוב, אבל זה דיון אחר ולא דיון לכאן.

מירי רגב: פנו אלינו הרבה מאוד אנשים שלא רוצים את הרוב של השמונים אחוזים אלא שיהיו נניח שישים אחוזים.

מירי רגב: יש אחרים שזה פוגע להם בזכויות.

מירי רגב: זה לא שייך לחוק הזה אלא זה חוק אחר.

מירי רגב: זה גם לא שייך לוועדה הזאת.

מירי רגב: יש עוד הסתייגויות?

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: ההסתייגות של תמר זנדברג לגבי תזכיר חברתי.

מירי רגב: מי בעד הוספת תזכיר חברתי?

מירי רגב: בעד – 3

מירי רגב: ההצעה לא התקבלה

מירי רגב: הצביעו בעד פנינה, תמר וזאב.

מירי רגב: ההצעה לא התקבלה.

מירי רגב: בזה הסתיימו ההסתייגויות?

<תומר רוזנר: כן.

מירי רגב: אני מבקשת לעבור להצבעה על הצעת החוק.

מירי רגב: מי בעד אישור הצעת החוק כפי שהוקראה על ידי היועץ המשפטי של הוועדה?

פנינה תמנו: שיירשם בפרוטוקול שאני מצביעה בעד רק בגלל שאני לא רוצה לתקוע את אותם פרויקטים ואת ה-7,000 יחידות דיור.

מירי רגב: מי בעד הצעת החוק כפי שהוקראה?

מירי רגב: בעד – 6

מירי רגב: הצעת החוק אושרה

מירי רגב: תמר זנדברג הייתה נגד הצעת החוק.

מירי רגב: הצעת החוק עברה.

מירי רגב: אני מבקשת להעביר אלינו את רשימת המתחמים.

מירי רגב: אנחנו גם צריכים לפרסם את רשימת המתחמים.

<בינת שוורץ: הם מפורסמים באתר האינטרנט.

<בינת שוורץ: הם מפורסמים כבשגרה באתר האינטרנט של משרד השיכון.

מירי רגב: זה יכול לעזור לאזרחים.

מירי רגב: תעבירו לוועדה.

מירי רגב: תודה רבה לכם.