ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 95, 2014-07-14 11:30

יואל רזבוזוב: צהריים טובים לכולם.

יואל רזבוזוב: אנחנו מתחילים דיון בוועדה בנסיבות, יש לנו הרבה תקריות במדינה, אבל עדיין החיים ממשיכים ואנחנו צריכים לנהל.

יואל רזבוזוב: יש שגרת חירום, זה מושג שידוע רק בישראל, אנחנו ממשיכים בשגרת החירום שלנו.

יואל רזבוזוב: למזלנו היום גם המחשבים קרסו ולכן הרבה אנשים תקועים בכניסה.

יואל רזבוזוב: לאחר שקיבלתי פניות מעולים חדשים קשישים שלא מקבלים תווי קנייה אנחנו מקיימים כאן את הישיבה.

יואל רזבוזוב: בכלל מבחינת הגיל, איך הוחלט על גילאי 70 עד 80?

יואל רזבוזוב: הבנתי שיש תלונות מכאלה שהם קצת אחרי גיל 80.

יואל רזבוזוב: אנשים בני 81 שלא זכאים, יש כאלה שהם בני 69 - -

נסים זאב: אין הגדרה ברורה?

יואל רזבוזוב: יש הגדרה ברורה, אבל באמת - -

נסים זאב: אבל בביצוע - -

יואל רזבוזוב: אני רוצה לשמוע כאן.

יואל רזבוזוב: בסך הכול התכנית טובה ומבורכת, היא חשובה מאוד.

יואל רזבוזוב: סימנו את האנשים, אני מבין שלאו דווקא אנשים שנמצאים במקבצי דיור ציבורי אלא גם כאלה שנמצאים בדיור שהם שוכרים בשוק החופשי, אנשים שנשארים ללא כסף כי כול מה שהם מקבלים מהמדינה הולך עבור דיור ולא נשאר להם כלום.

יואל רזבוזוב: אני מכיר הרבה מקרים וגם סיירתי בהרבה בתים כאלה.

יואל רזבוזוב: אני באמת חושב שזו תכנית מאוד מבורכת של משרד הרווחה והשירותים החברתיים וגם משרד העלייה והקליטה הצטרף.

יואל רזבוזוב: אנחנו מבקשים להבין את הקריטריונים ואיך אנחנו באמת מרחיבים ונותנים פתרונות למי שצריך.

יואל רזבוזוב: בנוסף, אני מבין שהגוף שמבצע הן המחלקות הרווחה ברשויות המקומיות.

יואל רזבוזוב: אני מבקש להבין את זה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מיד נתייחס לזה.

יואל רזבוזוב: נמסר לי שחלק מהתרומות הניתנות למבקשים על ידי העמותות אינן מותאמות.

יואל רזבוזוב: למשל, נותנים מענק עבור תרופות למי שאינו זקוק לתרופות בגלל החוק החדש שעבר.

יואל רזבוזוב: גם לזה אני מבקש התייחסות.

יואל רזבוזוב: נתחיל בדיון.

יואל רזבוזוב: ראשון הדוברים פרופסור דב צ'רניחובסקי, יושב ראש המועצה הלאומית לביטחון תזונתי.

יואל רזבוזוב: האם תוכל לתאר לוועדה את התהליך שהמועצה תכננה להקצאת תלושי ביטחון למניעת אי ביטחון תזונתי.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<דב צ'רניחובסקי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

<דב צ'רניחובסקי: תודה על ההזמנה.

<דב צ'רניחובסקי: במשפט אחד-שניים על המועצה לביטחון תזונתי.

<דב צ'רניחובסקי: זה גוף יחסית חדש שעכשיו מתחיל להתארגן, אומנם זה עבר בחקיקה פחות או יותר לפני כשנתיים, עכשיו אנחנו מתארגנים.

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו מועצה שפועלת בחסות משרד הרווחה והשירותים החברתיים.

<דב צ'רניחובסקי: התפקיד שלנו הוא להגיש לממשלה מדיניות בנושא של ביטחון תזונתי.

<דב צ'רניחובסקי: אני אבקש להתייחס לכמה נושאים שקשורים לתזונה של קשישים ולביטחון תזונתי של קשישים.

<דב צ'רניחובסקי: כמובן בהקשר למה שאתה מדבר עליו.

<דב צ'רניחובסקי: ראשית, את הנושא של ביטחון תזונתי אנחנו מחלקים לשני אלמנטים.

<דב צ'רניחובסקי: האחד, ביטחון במזון, שלאנשים יהיה באמת מספיק אוכל.

<דב צ'רניחובסקי: השני, תזונה נכונה שהיא לפעמים בעיה לא פחות חמורה מאשר חוסר במזון, אם כי הבעיות קשורות ואנחנו כמובן רוצים שלאנשים יהיה מזון.

<דב צ'רניחובסקי: בהקשר הזה אנחנו הגשנו כבר לשר הרווחה והשירותים החברתיים, מאיר כהן, תכנית לביטחון במזון, אני מדגיש 'לביטחון במזון'.

<דב צ'רניחובסקי: כמובן שבתוך תכנית 'ביטחון למזון' אנחנו דואגים גם לאיכות המזון.

<דב צ'רניחובסקי: בתכנית הזאת מצויים קריטריונים להבטחת מזון לכל משפחה בישראל וכמובן לקשישים.

<דב צ'רניחובסקי: היות שיש קשר, לדאבוננו, חריף בין חוסר במזון או באי ביטחון תזונתי בכלל לבין עוני מצד אחד.

<דב צ'רניחובסקי: לדאבוננו גם חלק גדול מהקשישים מתחת לקו העוני, כלומר אם בקו העוני יש 10% קשישים מעל גיל 65 בישראל, אגב, אני ביניהם, בתוך אוכלוסיית העניים יש לנו פי שתיים קשישים וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו גם מנסים לבצע כמה מחקרים שיעזרו לנו להגדיר כמה אנחנו צריכים בשביל קשיש.

<דב צ'רניחובסקי: אני אחלוק אתכם כמה מהסוגיות שאנחנו רואים בנושא הזה.

<דב צ'רניחובסקי: ראשית, באמת יש את הבעיה הכלכלית.

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו חושבים וממליצים למערכת להבטיח משהו בסדר גדול של כמעט, אני מבקש עדיין לא להיאחז בסכום הזה, אבל משהו בסדר גדול של 600 שקל לחודש לנפש לפחות לצורך הבטחת סל מזון מקובל, בסיסי בישראל.

<דב צ'רניחובסקי: זה דבר אחד שאנחנו רוצים לפתח סביבו קריטריונים להבטחת המזון - - -

נסים זאב: לקשישים?

נסים זאב: מספר הקשישים שנמצאים מתחת לקו העוני שצריכים את התלושים?

<דב צ'רניחובסקי: בהחלט.

<דב צ'רניחובסקי: אגב, אני מצטער שהגעתי מאוחר בגלל קריסת המחשב.

<דב צ'רניחובסקי: יש לי את הנתונים, התכוונתי לצטט - -

יואל רזבוזוב: 600 שקל לאדם, לזוג?

<דב צ'רניחובסקי: לנפש.

<דב צ'רניחובסקי: מיד אני אסייג.

<דב צ'רניחובסקי: 600 שקל לסל מזון לנפש.

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו גם רוצים להבטיח שהסל הזה, זה סכום כספי, צריך לדאוג למנגנונים שיבטיחו שזה יהיה גם סל איכותי שיהיו בו - - -

נסים זאב: 600 שקל כוללים את האיכות של המזון, לא רק מזון.

<דב צ'רניחובסקי: זה מה שאני אומר כבודו.

<דב צ'רניחובסקי: שיהיה סל איכותי שיבטיח את הדברים.

<דב צ'רניחובסקי: כאן אנחנו עולים לכמה סוגיות יותר מורכבות.

<דב צ'רניחובסקי: קודם כל יש את השאלות על עצם הנגישות למזון.

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו יכולים אולי להבטיח לקשיש מסוים או למשפחה של קשישים את הכסף, אבל זה לא מבטיח את הנגישות.

<דב צ'רניחובסקי: יש אנשים קשישים שלא יכולים לצאת מהבית, שלא יכולים לרכוש את המזון וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: יש כאן שאלות של נגישות למזון עצמו שזו סוגיה שאנחנו צריכים להתמודד איתה.

<דב צ'רניחובסקי: נניח גם כשכבר המזון הגיע הביתה, יש לנו גם את הסוגיה של הכנת המזון והסידור שלו וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: זו סוגיה שאינה פחותה מהסוגיות האחרות.

<דב צ'רניחובסקי: למשל, יש כאן בנתונים, אני לא רוצה להלאות אתכם וגם אין לנו זמן, אבל יהיה לנו בסוף נייר עמדה שנציג אותו וגם עם המלצות המדיניות שמציגות את הנושא הזה.

<דב צ'רניחובסקי: למשל, קשישים או קשישות שהם בודדים אי הביטחון התזונתי הוא כמעט פי שתיים ושלוש מאשר קשישים שחיים ביחד.

<דב צ'רניחובסקי: אם יש משפחה זה עוד יותר טוב.

<דב צ'רניחובסקי: יש כאן שאלות מהסוג שכולל שאלות על עניינים נפשיים שקשורים לדיכאון וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: יש כאן סוגיה שהיא מאוד מורכבת, כלומר הסוגיה של ביטחון תזונתי היא סוגיה חברתית כללית, אני חושב שזה לא מוסיף כבוד למדינה שיש לה את הסוגיה הזאת.

<דב צ'רניחובסקי: במקרה של הקשישים, כאן אני מעלה השערה, שבמקרה של הקשישים העולים שיש להם גם בעיות שפה וכדומה, אצלם הבעיה היא אפילו יותר חמורה.

<דב צ'רניחובסקי: אני לא אלאה אתכם בנתונים.

<דב צ'רניחובסקי: יש לנו נתונים - - -

יואל רזבוזוב: הנתון של 600 שקל, זה מצב קיים?

יואל רזבוזוב: זה משהו שרוצים?

יואל רזבוזוב: זה משהו מומלץ.

יואל רזבוזוב: מה זה?

<דב צ'רניחובסקי: לפי המחקר שאנחנו עושים בסיוע מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, אנחנו בודקים הוצאות מינימאליות למזון, הוצאות שנראות סבירות.

<דב צ'רניחובסקי: זה מה שיוצא בישראל ובעיקר אצל קשישים.

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו רואים אצל קשישים שיש להם את ה-600 שקל האלה גם אם ההכנסה שלהם עולה או מצבם משתפר בצורה כזאת או אחרת, בממוצע הם לא מוצאים יותר.

<דב צ'רניחובסקי: יש כמובן עשירים - - -

יואל רזבוזוב: זה המחקר שלכם, עדיין זה לא כסף שמאושר - -

<דב צ'רניחובסקי: לא.

<דב צ'רניחובסקי: זה לא כסף שאושר.

<דב צ'רניחובסקי: יש לנו היום קריטריונים שמתיישבים עם המספרים בסדר גודל הזה.

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו המלצנו לממשלה קריטריונים לחלוקת כספים של משרד הרווחה, בעצם שהממשלה מקצה לנושא הזה.

נסים זאב: סליחה, כשדיברת על קשישים עולים, מה הפער?

נסים זאב: עד כמה המספר יותר גבוה מכל - - -

<דב צ'רניחובסקי: אני יכול לבדוק את זה, אין לי אותו לפני.

<דב צ'רניחובסקי: זה קל לבדוק, יש לנו נתונים לבדוק את זה.

<דב צ'רניחובסקי: אני חושב שאם אדפדף כאן בניירת אני אמצא.

<דב צ'רניחובסקי: אני אשלח לך.

נסים זאב: הדיון הוא על קשישים עולים, לא על כלל הקשישים.

נסים זאב: אני רוצה לדעת את הפערים.

<דב צ'רניחובסקי: אני מניח שיש פערים לרעת הקשישים העולים מהסיבות שציינתי.

<דב צ'רניחובסקי: יש עניין של השפה וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: למען ההגינות - - -

יואל רזבוזוב: אני לא רוצה להיכנס לנקודה הזאת של הדיור, אבל לקשישים עולים אנחנו יודעים שיש מחסור בדירות ובדרך כלל קשישים שאינם עולים להם יש דירות משלהם שרכשו במשך הזמן, הם גרים בדירות משלהם.

יואל רזבוזוב: זה ההבדל, הקשישים העולים נאלצים לשלם שכר דירה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שזה ההבדל המשמעותי מבחינה - - -

<דב צ'רניחובסקי: האופן שאנחנו פיתחנו את הקריטריונים שהמלצנו בפני משרד הרווחה והשירותים החברתיים ובכלל, זה להוריד ממה שיש למשק הבית, כלומר, הכנסות, פנסיה ומה שלא יהיה, להוריד את מה שאנחנו קוראים 'הוצאות הכרחיות' כולל משק בית ולראות אם נשארים לנו ה-600 שקל האלה לנפש.

<דב צ'רניחובסקי: האם הרעיון ברור?

<דב צ'רניחובסקי: כלומר, אנחנו לוקחים בחשבון את העובדה שיש הוצאות הכרחיות בגין שכר דירה וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: לקשישים אין משכנתאות לעומת זוגות צעירים שיש להם משכנתא.

<דב צ'רניחובסקי: לוקחים את כל הדברים כולל מים, חשמל, ארנונה וכול מה שהם צריכים לשלם ורואים אם נשאר מספיק למזון.

<דב צ'רניחובסקי: זאת אומרת שאנחנו לוקחים בחשבון את הנושאים שאתה מתייחס אליהם.

יואל רזבוזוב: תודה לסקירה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נחזור לנקודות שלנו בתכנית לביטחון התזונתי, לא לדברים שמתייחסים לעתיד אלא למה שקורה בהווה.

יואל רזבוזוב: בבקשה רשות הדיבור לבת שבע ראובני, סמנכ"לית בכירה מינהל ומשאבי אנוש במשרד העלייה והקליטה, אחראית על הפעלת התהליך של הביטחון התזונתי.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

ראובני גוניקמן: תודה רבה.

ראובני גוניקמן: בערב פסח על פי הנחיית השרה ועל פי סיכום שהיה בין שר הרווחה לבין שרת העלייה והקליטה ובעקבות הסדר של איזו חלוקה תקציבית תוספתית למשרד, 10 מיליון ממשרד הרווחה ו-2 מיליון ממשרדנו, התחלנו את המבצע על מנת שנוכל לתת לכמה שיותר עולים מבוגרים, קשישים שהם בגילאי בין 70 ל-80.

ראובני גוניקמן: אני תכף אסביר את הלוגיקה של בחירת הגילאים 70 עד 80.

ראובני גוניקמן: אלו קשישים שמקבלים מהמוסד לביטוח לאומי השלמת הכנסה לקצבת הזקנה, טרם חלפו 15 שנה להיותם בארץ.

ראובני גוניקמן: קשישים שעדיין ממתינים לדיור ציבורי, לא קיבלו דיור ציבורי.

ראובני גוניקמן: זאת כדי לאפשר לאלה שבאמת סל ההוצאות שלהם יותר גדול ליהנות מהתוספת הזאת.

ראובני גוניקמן: התחלנו עם הערכה של 5,000 בתי אב ואנחנו היום, נכון ל-1 ביולי, עומדים על 7,200 בתי אב.

ראובני גוניקמן: זאת אומרת שהרחבנו למרות החריגה התקציבית.

נסים זאב: מה המשמעות 'בתי אב'?

נסים זאב: זוג או בודד.

ראובני גוניקמן: לא חשוב.

ראובני גוניקמן: בית אב, זוג ובודד מקבלים את אותו דבר, את התוספת של ה-200 שקל - - -

נסים זאב: זו תוספת של 1,200 שקל כדי לענות על הצרכים.

יואל רזבוזוב: אבל מצד שני בודד נמצא במצוקת פי שתיים או פי שלוש, כך שזה אותו דבר.

ראובני גוניקמן: אני אציין את הלוגיקה של ההחלטות.

ראובני גוניקמן: קודם כל זאת תוספת מעבר לקצבת הזקנה.

ראובני גוניקמן: אם המחקר של הפרופסור המכובד אומר שקשיש מוציא על ביטחון תזונתי, על תזונה 600 שקל, אז אנחנו לפחות הוספנו בנוסף שליש, לא התיימרנו ולא אמרנו אף פעם שאנחנו מוסיפים כדי לכסות את הכול.

ראובני גוניקמן: ההיגיון היה שאם אנחנו מדברים על קבוצת אנשים שמקבלים הבטחת הכנסה, זאת אומרת שההוצאות או ההכנסות שלהם עומדים בקריטריונים של הנזקקות והם באמת אנשים שנזקקים.

ראובני גוניקמן: יצאנו גם מתוך הנחה שאנשים שלא קיבלו פתרונות דיור ציבורי מצבם יותר קשה כי הם משלמים שכר דירה, יש להם הוצאות נלוות, זה היה אחד הקריטריונים.

ראובני גוניקמן: למה בחרנו את קבוצת הגיל?

ראובני גוניקמן: – לא רצינו להיכנס לאיזה מהלך בירוקרטי שיתחיל לסרבל את כל הסיפור הזה.

ראובני גוניקמן: על פי "חוק המוסד לביטוח לאומי" גברים בגיל 70 זכאים לקצבת זקנה, זה היה החתך.

ראובני גוניקמן: לא רצינו להתחיל ההוא מקבל, הוא בן 70 היא בת 65 וחצי, כן מגיע לוועדת ערעורים – היינו מסרבלים את כל הסיפור הזה – אמרנו, לפני פסח למשך תקופה של שלוש שנים כפי שקיים ההסכם, אנחנו רוצים לעשות את זה הכי פשוט והכי מהר.

ראובני גוניקמן: ההיגיון השני היה שאנשים בגיל 80 מקבלים תוספת.

ראובני גוניקמן: עם תעיינו בטבלאות של המוסד לביטוח לאומי תוכלו לראות למשל שזוג שאחד מהם הוא בן 71 ואחד בן 80 מקבל 2,387 שקל לעומת זוג רגיל שהסכום שלו הו 2,000 או בערך 1,600 שקל ומשהו.

ראובני גוניקמן: בגיל 80 המוסד לביטוח לאומי נותן תוספת בין אם זה ליחיד ובין אם זה לזוג על פי איזה קריטריונים.

ראובני גוניקמן: אמרנו לעצמנו, ניקח עשור אחורה, זה כבר גיל קשישות, ונשלים את ה-200 שקל האלה שזה פחות או יותר הפער שבגיל 80 אתה מתחיל לקבל אותו מהמוסד לביטוח לאומי.

ראובני גוניקמן: השלמנו.

ראובני גוניקמן: לקחנו את האוכלוסייה ואת סרגל הזמן אחורנית.

ראובני גוניקמן: אנחנו העמדנו את כל המשרדים שלנו לטובת האוכלוסייה הקשישה.

ראובני גוניקמן: כל מי שיכול היה להגיע, מי שלא היה אפילו בתוך רשימת הממתנים והוא לא היה עם דיור ציבורי – הכנסנו אותם על מנת שיכולו ליהנות.

ראובני גוניקמן: חרגנו חריגה תקציבית משמעותית כדי שבכל זאת נוכל לתת לרוב האוכלוסייה ליהנות מהתוספת הזאת כל זמן שהמשאבים יעמדו לרשותנו.

נסים זאב: סליחה, למה אין קריטריונים שונים בין מי שיש לו דיור למי שאין לו דיור?

נסים זאב: בכול זאת ההוצאה היא משלושת בשכר הדירה, כמו שאני קורא לזה.

נסים זאב: כלומר, למה אין קריטריונים שונים?

נסים זאב: למה זה על פי גיל ולא על פי - - -

ראובני גוניקמן: אני אמרתי - - -

יואל רזבוזוב: אחד הקריטריונים הוא למי שאין לו דיור.

ראובני גוניקמן: אני חוזרת ואומרת, מי שאין לו, הזכאות הייתה על פי תוספת של 4 קריטריונים: גיל, משך שהייה בארץ 15 שנה, מקבלים מהמוסד לביטוח לאומי וגם אין לו דיור ציבורי.

ראובני גוניקמן: להפך, אלה שיש להם דיור ציבורי לא קיבלו את התוספת בכלל.

יואל רזבוזוב: בת שבע, אמרת שיש 7,200 בתי אב בגילאים בין 70 ל-80 שעומדים בקריטריונים האלה, 7,200 מקבלים.

יואל רזבוזוב: האם יש עוד בתי אב שהם לא נכנסו לתכנית?

ראובני גוניקמן: מהקבוצה הגדולה, למעשה כיסינו את כולם.

ראובני גוניקמן: אנחנו עבדנו על פי רשימות של משרד הפנים וכיסנו כבר למעשה 99% מהאוכלוסייה.

ראובני גוניקמן: כרגע אנחנו באיזו הערכות תקציבית, ברגע שנסיים אותה נוכל לדעת האם יוכלו כאלה שיהיו זכאים בעתיד לקבל את התוספת.

יואל רזבוזוב: אני מבין עכשיו את הלוגיקה שמגיל 70 עד 80, כי מגיל 80 האנשים מקבלים את אותו סכום מהמוסד לביטוח לאומי.

ראובני גוניקמן: לא את אותו סכום, יותר.

יואל רזבוזוב: יותר.

יואל רזבוזוב: אתם רציתם להשלים דווקא למקבלים.

ראובני גוניקמן: אנחנו רצינו לקחת את גיל 80 לגיל 70.

יואל רזבוזוב: אני לא יודע, צריך לחשוב שוב, אני לא מכיר את זה לעומק, אולי לאלה שהם בגיל 80 יש להם יותר צרכים אז כביכול בגלל זה המוסד לביטוח לאומי נתן את התוספת.

יואל רזבוזוב: אני מבין את ההיגיון.

יואל רזבוזוב: מהו המספר של אנשים מעל גיל 80 של אנשים שכן יצטרכו להיכנס לתכנית, אולי יש להם קשיים?

ראובני גוניקמן: אנחנו נעצרנו - - -

יואל רזבוזוב: אני מבין שיש תקציב ויש אילוצי תקציב ואי אפשר לתת יותר ממה - - -

ראובני גוניקמן: גם מעבר לזה, אילוצי התקציב לא צריכים להיות הגורם שלא מנתחים את הצורך.

ראובני גוניקמן: אנחנו התחלנו את המבצע ב-1 במאי, היינו מאוד מאוד עסוקים בכל הסוגיה של כמה שיותר מהר להעניק את האפשרות הזאת.

ראובני גוניקמן: אני מניחה שבהמשך, ברגע שאנחנו נתייצב קצת ורוב האוכלוסייה שעונה לקריטריונים כבר תהייה מסודרת, בהמשך אנחנו נעבור גם לכרטיס נטען של "ישראכרט" כדי שאנשים יוכלו לרכוש בכל אחת מרשתות המזון - - -

יואל רזבוזוב: איך זה מתנהל היום?

ראובני גוניקמן: לחשבון הבנק.

ראובני גוניקמן: בהמשך יהיה כרטיס נטען שייטען - - -

יואל רזבוזוב: הוא יגיע בדואר?

ראובני גוניקמן: לא.

ראובני גוניקמן: אנחנו נחלק אותו ביד.

נסים זאב: למה לדעתכם טוב יותר כרטיס מאשר הפקדה לחשבון.

ראובני גוניקמן: אם הנושא הזה, זה היה גם הסיכום עם משרד הרווחה, אנחנו רוצים שהיעוד שלו יהיה למה שזה ניתן, לטובת מזון.

ראובני גוניקמן: אנחנו לא רוצים להיכנס לתוך סל המזון של כל אחד.

ראובני גוניקמן: כמו שאמרתי כאן לאחת החברות, 'אנחנו לא רוצים להחליט אם מישהו צריך יותר קמח או מישהו צריך יותר אורז'.

ראובני גוניקמן: אבל אם מדובר על ביטחון תזונתי אנחנו רוצים שזה יגיע בקצה לנושא של מזון ולא להוצאות.

ראובני גוניקמן: זה לא תוספת להוצאות שונות, זו תוספת ייעודית לנושא של מזון.

יואל רזבוזוב: אפשר להגדיל את הסכום הזה אם סוגרים עם אחת הרשתות שבמחיר הכרטיס ניתן לרכוש, כלומר נותנים 200 שקל והוא יכול לקנות מזון ב-300 שקל.

ראובני גוניקמן: אנחנו לא יכולים כי אנחנו צריכים לבצע את זה על פי מכרז של משרד האוצר, של התקשרות עם חברת ישראכרט.

ראובני גוניקמן: אני מניחה שלא יקזזו להם כמו מהתלושים, פחות מ-10% מהערך, אלא זה יהיה ערך מלא.

יואל רזבוזוב: הצטרפה אלינו שרת העלייה והקליטה, סופה לנדבר.

ראובני גוניקמן: זה יהיה בכרטיס כדי שהכסף יגיע לייעודו, לנושא של מזון.

ראובני גוניקמן: כיוון שלא רצינו שוב להיכנס - - -

יואל רזבוזוב: איך יחולק הכרטיס?

יואל רזבוזוב: הוא מגיע בדואר, הוא מגיע - - -

ראובני גוניקמן: לא.

ראובני גוניקמן: לא.

ראובני גוניקמן: לא.

ראובני גוניקמן: העובדים שלנו יחלקו לכל אחד ואחד את הכרטיס.

ראובני גוניקמן: ברגע שאנחנו מסיימים את כל ההתקשרויות עם "ישראכרט" הוא יגיע לכל עולה ועולה ביד, הוא יטען ויפתח בנוכחותו כדי שלא יהיה שום פער בין ההזרמה דרך חשבון הבנק לבין האפשרות התפעול.

ראובני גוניקמן: אנחנו לא רוצים ש"ישראכרט" תעביר בדואר והם יצטרכו לגשת דואר לקחת, אנחנו לוקחים את זה בחשבון.

יואל רזבוזוב: אתם יודעים להגיע לכל ה-7,200 בתי אב?

ראובני גוניקמן: עובדה שהגענו.

יואל רזבוזוב: הגעתם לחשבון, אתם קיבלתם נתונים.

ראובני גוניקמן: לא.

ראובני גוניקמן: לא.

ראובני גוניקמן: לא.

ראובני גוניקמן: אנחנו הגענו לכל אחד ואחד.

יואל רזבוזוב: הגעתם פיסית לבית?

ראובני גוניקמן: מי שיכול להגיע הגיע אלינו ועדכנו את כל הפרטים הדמוגרפיים ואת הכתובת.

ראובני גוניקמן: מי שלא יכול היה להגיע, אליו העובדים שלנו הלכו לביקורי בית וממש דלת דלת נכנסו, הסבירו ודאגו לראות שיש שם מישהו שיוכל אחר כך להשתמש ולעשות את כל הפעולות עבור אותם אנשים מוגבלים.

ראובני גוניקמן: ממש זה היה מבצע שתוך שבועיים אנחנו הגענו ל- 2,500 בתי אב, יש לי כאן נתונים.

נסים זאב: כולם מגיעים לתחנות, ללשכות?

ראובני גוניקמן: כן.

ראובני גוניקמן: יש לנו 45 משרדים מפוזרים בכל רחבי הארץ.

ראובני גוניקמן: במקומות שאין לנו משרד יש לנו נקודות שירות.

ראובני גוניקמן: הם היו מאוד שמחים, קיבלנו אותם עם תה, קפה ושוקולד.

נסים זאב: שני שליש הגיעו ולשליש אתם הגעתם.

נסים זאב: זה לפי החישובים שלך פחות או יותר.

ראובני גוניקמן: פחות, אפילו הייתי אומרת של-15% הגענו לביקורי בית וכל השאר הם באמת אנשים עצמאיים.

ראובני גוניקמן: היום גיל 70 הוא לא גיל כל כך מבוגר כך שאנשים משרתים את עצמם.

ראובני גוניקמן: יושבים כאן החברים שיכולים להעיד, הם עדיין צעירים.

יואל רזבוזוב: יש לנו כאן שאלה ולאחר מכן ניתן את רשות הדיבור לשרת העלייה והקליטה.

<טטיאנה סכנובסקי: הבנתי שרוב הכסף בא ממשרד הרווחה, הבנתי גם שיש הגבלה למשך זמן השהייה בארץ.

<טטיאנה סכנובסקי: יש אנשים שנמצאים 18,17,16 שנה בארץ והם די נזקקים.

<טטיאנה סכנובסקי: אני מניחה שאין הרבה כאלה ואם יש רק 7,200 בתי אב שבחרתם, כנראה שיש לא הרבה חריגים שהם יותר מ-15 שנה בארץ.

<טטיאנה סכנובסקי: האם אפשר לאנשים כאלה, ויש אנשים כאלה ואנחנו יודעים שיש אנשים כאלה, האם אפשר לחרוג מהתכנית ובמקרים מסוימים לעזור גם להם, כלומר לכאלה שהם יותר מ-15 שנה בארץ.

נסים זאב: השאלה מהי ההגדרה 'עולה חדש'.

נסים זאב: 20-30 שנה?

יואל רזבוזוב: אני חושב שזה צריך להתרחב, אבל זה אילוצי תקציב.

סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, נציגות משרד העלייה והקליטה, כל הארגונים שנמצאים כאן.

סופה לנדבר: קודם כל אני רוצה להגיד תודה לשר הרווחה והשירותים החברתיים שהצטרף ליוזמה שלי להענקת ביטחון תזונתי לקשישים בתלוש.

סופה לנדבר: כאשר אני קראתי ונודע לי שביטחון תזונתי זה חלוקת מזון, בשפה הכי עדינה, זה נורא הרגיז אותי.

סופה לנדבר: בגלל הפעילות הרבה שלי גם מול קשישים אני יודעת שלחלק את המזון זה בעצם ביזיון.

סופה לנדבר: קודם כל אף אחד לא יודע באיזה גיל הבנאדם, איזו מחלה יש לו, סכרת, כולסטרול, ממה הוא סובל, מה הוא אוכל, מה מותר ומה אסור.

סופה לנדבר: שנית, לחלק את הקופסה הזאת עם עלות של 8-10 שקלים, מה כבר אפשר לתת לבנאדם.

סופה לנדבר: אני יודעת שבעמיגור הייתה חלוקה דומה לחלוקה הזאת.

סופה לנדבר: סיפרו לי שאנשים החליטו לא להגיע.

סופה לנדבר: קודם כל זה ביזיון, אני חושבת ש-200 שקל זה לא כסף גדול, אבל בנאדם שמקבל את התלוש או בצורה שהציגה הסמנכ"לית משרד העלייה והקליטה.

סופה לנדבר: בת שבע בצניעות לא אמרה כאן המון דברים.

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שמשרד העלייה והקליטה עבד גם בחול המועד וכל הסניפים שלנו וכל העובדים שלנו החליטו לפתוח את הדלתות של המשרד ולשרת את הציבור.

סופה לנדבר: אדוני היושב ראש וחברי הכנסת, למה אנחנו בעצם בחרנו לתת 200 שקל לגילאים מסוימים?

סופה לנדבר: אנחנו עשינו ניתוח.

סופה לנדבר: יש גילאי 80 פלוס שהם כבר אוטומטית מקבלים תוספת מהמוסד לביטוח לאומי.

סופה לנדבר: יש עוד גילאים שאנשים מסוגלים לעבוד.

סופה לנדבר: הגיל הזה שבחרנו הוא הגיל הכי חלש לדעתנו.

סופה לנדבר: אם אתה תהייה מסוגל להביא לנו עוד מיליונים, אני אומרת לך שתוך חודש ימים אנחנו נחלק אותם כתוספת לכל הוותיקים, לכל העולים ולכל מי שאתם תצטרכו.

סופה לנדבר: רבותיי, אני בכלל חושבת שמדינת ישראל לא תמיד אוהבת את הקשישים בגלל שבזמן שמחלקים את המזון משפילים אותם.

סופה לנדבר: בזמן שהמדינה נותנת לקשיש נזקק לעמוד בתור, זה ביזון – בגלל זה בחרנו את הדרך.

סופה לנדבר: באתי לשר הרווחה, האזנתי ואמרתי 'אנחנו נעשה ועדה טובה ומהירה עם חיבוק, עם חיוך, עם הרגשה טובה לאותו בנאדם'.

סופה לנדבר: היה לי חשוב מאוד שכל הסניפים שלנו פתחו את הדלתות, שירתו את העולים ובאמת קיבלנו המון מחמאות.

סופה לנדבר: אני אסירת תודה על זה ששיתפנו פעולה עם כל משרד הרווחה וגם עם מנכ"ל משרד הרווחה וגם המנכ"ל שלנו והצלחנו לעשות את זה תוך זמן קצר.

סופה לנדבר: הפסקנו את החלוקה אפילו לגיל שהגדרנו כי אין לנו יותר כסף.

סופה לנדבר: אני צריכה לציין שבינתיים לא קיבלנו כסף ממשרד הרווחה.

סופה לנדבר: נתתי הוראה לעצור את התכניות האחרות במשרד ולחלק את הכספים.

סופה לנדבר: נכון שאנחנו חתומים עם משרד הרווחה, כסף בינתיים לא נכנס.

סופה לנדבר: אנחנו במקום 10 מיליון חילקנו 14 מיליון שקל וגם זה לא הספיק לנו.

נסים זאב: סליחה, משרד הרווחה לא העביר את ה-10 מיליון שקל?

סופה לנדבר: לא.

סופה לנדבר: אנחנו חתומים, אבל כסף עדיין לא קיבלנו.

יואל רזבוזוב: יש לנו כאן את עמדת משרד האוצר: "התקציב לביטחון תזונתי הוקצה למשרד הרווחה.

יואל רזבוזוב: עזרה תקציבית לעולים קשישים נעשתה במשרד הרווחה, הקליטה והאוצר" – הם אומרים שזה הוקצה וכנראה זה עניין של משרד הרווחה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נבדוק את זה אל מול המנכ"ל.

סופה לנדבר: אני אומרת שאת הכסף עדיין לא קיבלנו.

סופה לנדבר: אנחנו החלטנו לעצור תכניות אחרות ולחלק את הכסף משום שהדבר הזה חשוב לי כמו שהוא חשוב לכל אזרח.

יחיאל חיליק בר: הכסף עובר אליכם או למשרד הרווחה?

סופה לנדבר: זה כסף של משרד הרווחה, חלק הוא כסף שלנו.

סופה לנדבר: אבל בינתיים מה שחילקנו זה כסף רק שלנו.

סופה לנדבר: אנחנו ממתינים.

סופה לנדבר: אני יודעת שאנחנו חתומים עם משרד הרווחה, בינתיים הכסף לא נכנס.

סופה לנדבר: היה לנו חשוב לחלק את הכסף, לחלק את התלושים.

סופה לנדבר: בגלל שעם "ישראכרט" אנחנו בינתיים בפעילות שלוקחת כמה חודשים, זה לא כל כך פשוט עניין הכרטיסים הללו.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים לעשות עבודה מול "ישראכרט".

סופה לנדבר: אם תרצו בת שבע תסביר מהם הקשיים שם.

סופה לנדבר: אנחנו החלטנו לא לעצור.

סופה לנדבר: כשהתחלנו חילקנו מכספים שלנו והעברנו לחשבונות של העולים.

סופה לנדבר: זה חשוב.

סופה לנדבר: אני דיברתי על ביזיון, אני רוצה להגיד שאם מדינת ישראל אוהבת את העולים, לא רק בחלוקת מזון היא לא משפילה אותם אלא גם ביכולת לבדיקה למטפלת.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה נושא חשוב ביותר בגלל שאם ותיקי המדינה הם חסרי אונים, אז כמובן שעולה חדש שצריך את אישור משרד הרווחה.

סופה לנדבר: פשוט אתה צריך לקחת את זה כיוזמה יחד איתנו ובתמיכה שלנו.

סופה לנדבר: במשרד הרווחה חייבים לשנות את המבחנים.

סופה לנדבר: לא יכול להיות ביזיון.

סופה לנדבר: מתחילים עם בנאדם קשיש 'איך אתה מכניס את התותבות לפה, איך אתה מתלבש, איך אתה מוריד את התחתונים, איך - - - <קריאה:> סליחה, זה המוסד לביטוח לאומי.

סופה לנדבר: זה ביזיון.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה אחד מהנושאים מול עולים, מול ותיקים וניצולי שואה וכל הנזקקים, זה נושא שצריכים לתקן.

סופה לנדבר: אני שמחה שלקחנו על עצמנו את התכנית של חלוקת הכסף.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד, אני יודעת שממשלת ישראל עכשיו תומכת בניצולי שואה.

סופה לנדבר: נכנסה שם קטגוריה חדשה של פליטים.

סופה לנדבר: הצלחתי לשכנע את הממשלה ואת השר להכניס אליה לא רק את הפליטים כדי שגם להעמיד את הווטרנים, אסירי ציון וצ'רנוביל, אלה שכן קיבלו כסף מעיזבונות, אמרתי שהם יכולים לקבל גם משם וגם מכאן.

סופה לנדבר: כלומר, יש כפל.

סופה לנדבר: אני שמחה שהאנשים האלה יקבלו.

סופה לנדבר: אני כמשרד העלייה והקליטה מוכנה לקחת על עצמי חלוקה ל-80 אלף כדי שה-80 שהם קשישים דוברי רוסית שהיו ניצולי שואה, שהיו פליטים, אני מוכנה לקחת את זה כעבודה של משרד העלייה והקליטה, למלא את כל הטפסים, לעזור לאנשים ולעשות עבודה מהירה, מצוינת, ברורה.

סופה לנדבר: אם אתה תסייע לנו אנחנו כאן נעשה עבודה טובה.

<טטיאנה סכנובסקי: אני לא קיבלתי תשובה לשאלה, מה עם המקרים - - -

יואל רזבוזוב: מיד, שאלת את בת שבע - - -

סופה לנדבר: אני אומרת, הכסף נגמר, אין לנו כסף - - -

<טטיאנה סכנובסקי: למה עד 15 שנה?

סופה לנדבר: בגלל שמשרד העלייה והקליטה מטפל באנשים שנמצאים בתור לדיור ציבורי.

סופה לנדבר: זה אחד.

סופה לנדבר: דבר שני, בגלל שמשרד הרווחה לא יכול לתמוך באנשים שהם מעל 15 שנה בארץ שלא באמצעות משרד העלייה והקליטה.

סופה לנדבר: המנדט של משרד העלייה והקליטה הוא עד 10 שנים.

סופה לנדבר: אנחנו הארכנו את זה עד 15 שנה, אף אחד במדינה לא ייתן לנו אפשרות לטפל באנשים.

סופה לנדבר: אם ייתנו לנו כסף נוסף, אנחנו היינו מוגבלים בכסף רבותיי, אנחנו בחריגה של ב-4 מיליון שאני לא יודעת מאיפה לקחת את הכסף הזה.

סופה לנדבר: בגלל זה, כשרוצים לחלק לכולם, זה אף פעם לא יקרה.

<טטיאנה סכנובסקי: אני שאלתי על מקרים חריגים, אני מניחה שאין - - -

סופה לנדבר: אין לנו יותר כסף, אין לנו בכלל.

סופה לנדבר: יש אנשים שממש זקוקים - - -

יואל רזבוזוב: אלו אילוצי תקציב.

יואל רזבוזוב: על זה נצטרך לשבת עם משרד הרווחה ולראות מאיפה להביא את הכסף.

יואל רזבוזוב: קודם כל התכנית מבורכת.

יואל רזבוזוב: אני אתן לתמי מרוז להתייחס.

יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים שיש אילוצי תקציב, יש 12 מיליון שקל שחרגו ממנו וצריך לדעת להביא את הכסף הנוסף.

יואל רזבוזוב: כמובן שאותם אנשים יוכלו לרכוש את המוצרים בעצמם ושלא יביאו אליהם חבילות כמו לנזקקים.

יואל רזבוזוב: באמת, מבחינת הנראות כמדינה זה צעד נכון ומבורך.

יואל רזבוזוב: באמת היוזמה - - -

סופה לנדבר: התחלתי ואמרתי, אני מברכת את שר הרווחה שלקח את היוזמה - - -

יואל רזבוזוב: שר הרווחה, שר האוצר הוא זה שבסופו של דבר מקצה תקציבים.

יואל רזבוזוב: אנחנו באמת יודעים את היחס שעובר בממשלה הזאת לטובת אנשים שנפגעו בשואה.

יואל רזבוזוב: יש הרבה קבוצות וכל אחד ניסה להילחם על הקבוצה שפחות או יותר הוא עובד איתה.

יואל רזבוזוב: באמת הצלחנו כולנו להגיע להרבה הישגים, אבל בסופו של דבר המטרה היא שאותם אנשים יקבלו את הכספים האלה כמה שיותר מהר ושירגישו טוב יותר.

יואל רזבוזוב: כעת ניתן את רשות הדיבור לתמי ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים.

<תמי מרוז: קודם כל אני מבקשת לברך על שיתוף הפעולה שלנו עם משרד העלייה והקליטה.

<תמי מרוז: תודה לך השרה על הקרדיט.

<תמי מרוז: לשאלתך בנוגע לכרטיסים לרשת מזון מסוימת שאז אולי יהיה ניתן לקבל בתמורה יותר – זה לא ריאלי כשהפריסה כאן ארצית ואנחנו לא יודעים איזה רשת עובדת באיזה מקום.

<תמי מרוז: השיטה הזאת מאפשרת פריסה רחבה.

<תמי מרוז: עם אין סופר מרקט של הרשת אז יש אחר.

<תמי מרוז: מניסיון אנחנו יודעים שרשת אחת זה לא אפשרי חוץ מעניין המכרז שמסרבל.

<תמי מרוז: זה טכני, זה בירוקרטי.

<תמי מרוז: פרקטית זה לא ריאלי לאנשים שצריכים להגיע לסופר הקרוב לבית שלהם.

יואל רזבוזוב: תודה תמי.

יואל רזבוזוב: יש לך תשובה למשרד העלייה והקליטה מבחינת כסף.

סופה לנדבר: אנחנו נסתדר איתם, אני לא מתלוננת.

סופה לנדבר: המסמך חתום, אנחנו נקבל.

נסים זאב: כבוד השרה וכמובן שר הרווחה אני מברך על היוזמה.

נסים זאב: בהחלט זה צעד מבורך במיוחד לגילאים 70 עד 80.

נסים זאב: ימי שנותינו 70 ואם בגבורת 80 – זה בדיוק גיל שמתקשה, הוא קשיש בהגדרה והוא צריך את העזרה והסיוע.

נסים זאב: חשבתי שלקבל כל חודש כרטיסים ולהמתין שהם יגיעו, - - -

סופה לנדבר: זה לא כל חודש.

סופה לנדבר: אנחנו נותנים פעם אחת לכמה - - -

ראובני גוניקמן: זה פעם לתקופה.

ראובני גוניקמן: הטענת הכרטיס תהייה מדי שנה.

נסים זאב: חשבתי שצריכים לגעת - - -

יואל רזבוזוב: ההטענה היא פעם בשנה בסכום של 2,400 שקל בשנה.

יואל רזבוזוב: ישר טוענים את זה בסכום של 200 שקל לכל חודש או שבסכום של 2,400 שקל בבת אחת?

ראובני גוניקמן: 200 שקל בכל חודש.

ראובני גוניקמן: בוודאי.

ראובני גוניקמן: אנחנו רוצים שזאת תהייה החלוקה.

ראובני גוניקמן: ההסכם שלנו עם משרד הרווחה שבאמת זה יגיע לנקודת הקצה, שלא תהייה בירוקרטיה.

ראובני גוניקמן: אנשים לא ירגישו, לא נעכב ולא נטרטר אותם לנושא הזה, הרעיון שבסוף זה יגיע בדרך הקלה ביותר למימוש.

ראובני גוניקמן: כמו שהחברה אמרה, כדי שהם יוכלו להשתמש בזה במגוון גדול קרוב למקום מגוריהם ושזה באמת יגיע לנושא של תזונה משופרת.

נסים זאב: אני מברך שזה לא סל מזון, חבילה, שזה מבזה ומבייש.

נסים זאב: טוב שזה בכרטיס.

נסים זאב: יחד עם זאת אני חושב שכן כדאי לחשוב שמי שרוצה לקבל את זה לחשבון הבנק שלו - - -

יואל רזבוזוב: המטרה היא ביטחון תזונתי.

נסים זאב: נכון.

נסים זאב: כל אחד יכול לקחת ולצמצם מהכספים השוטפים שלו ושיקנה פחות מזון ממה שהוא היה רגיל, יעביר את החלק הזה למזון.

נסים זאב: אתה לא יכול לכפות באיזה שקל אני משלם שכר דירה, בפרט כשמדובר כאן על שכירות דירה, ובאיזה שקל אני קונה מוצרי מזון.

נסים זאב: אם המטרה לסייע ולתת יותר, לדעתי לא צריך להיכנס לשיקולים של המקבלים.

נסים זאב: באופן כללי הם צריכים גם יותר למזון וגם שכר דירה, זו תוספת לסל.

נסים זאב: אני חושב שעניין הכרטיס הוא ייעודי רק להראות שקונים בו מזון, כל זה כדי להצדיק את זה.

נסים זאב: אני חושב שזה מיותר.

<תמי מרוז: להערתך חבר הכנסת, במקביל עם כל השינויים שנעשו במסגרת מיליארד השקלים השנתיים שהוקצו כעת לניצולי שואה, רוב האוכלוסייה הם פליטי, ניצולי שואה.

<תמי מרוז: החל מהשנה הם יקבלו ישירות לחשבון שלהם, כל אדם 3,600 שקל, כאמור ישירות לחשבון כמו שתיארת ללא צורך להוכיח איזו הוצאה מסוימת.

<תמי מרוז: יש להם החירות להוציא את זה.

<תמי מרוז: עד עכשיו זה היה לפי הוצאות, לשיניים, למשקפיים, מכשירי שמיעה וכדומה.

<תמי מרוז: היום אין צורך.

<תמי מרוז: במקביל, אוכלוסייה מאוד דומה מקבלת את ה-3,600 שקל.

<תמי מרוז: זה 600 שקל לחודש שהוא חופשי והוא נכנס לחשבון ניצולי השואה ללא שאלות.

נסים זאב: זה מחזק את דבריי.

נסים זאב: גם כאן צריך להיות דבר שווה.

נסים זאב: לא צריך להיכנס לפרטי ההוצאה.

נסים זאב: שם אתם לא בודקים, ירדתם מעניין הבדיקה עבור מה הכסף הולך.

נסים זאב: לדעתי, גם פה אלו צרכים כלכליים של כל קשיש וקשיש - -

<תמי מרוז: אתה יודע שלא הקצנו את זה למותרות או שאדם פלוני משתמש בו ואלמוני לא משתמש בו.

<תמי מרוז: הרי מדובר כאן על מזון - - -

נסים זאב: מדובר כאן על קשיש, לא הולכים לשחק עם זה פוקר עם כל הכבוד.

<תמי מרוז: יש גם קשישים שהמטפלת קונה עם הכסף.

<דב צ'רניחובסקי: אני מבקש להתייחס לכמה נקודות שעלו פה.

<דב צ'רניחובסקי: כבוד השרה אני מייצג את המועצה הלאומית לביטחון תזונתי, יחסית היא חדשה בנוף הזה.

<דב צ'רניחובסקי: קודם כל אני רוצה להצטרף לדברי השרה ולמברכים.

<דב צ'רניחובסקי: אני חושב שאנחנו עוברים מהפכה בנושא הביטחון התזונתי בישראל, חשיבה, מדיניות – בפרט המדינה הזאת שהקציבה, אני לא מייצג את משרד הרווחה, אבל דובר על סכום של הקצבה מיוחדת של 230-230 מיליון שקל לנושאים שונים של ביטחון תזונתי.

<דב צ'רניחובסקי: אחד מהם הוא הנושא שמדובר גם פה כולל הזנה לתלמידי בתי ספר וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: בכל זאת אני מבקש להתייחס לכמה שאלות.

<דב צ'רניחובסקי: א', לשאלת כבודו.

<דב צ'רניחובסקי: הסיכוי שמישהו שהוא עולה קשיש יסבול מאי ביטחון תזונתי הוא כפול מאשר הוא אדם שאינו עולה.

<דב צ'רניחובסקי: כלומר, על כל שלושה קשישים שסובלים מאי ביטחון תזונתי כנראה שניים הם עולים.

<דב צ'רניחובסקי: זה למען היחס.

<דב צ'רניחובסקי: לדעתי זה מאוד חשוב להגיד את הדברים.

סופה לנדבר: איזו חלוקה יש שם?

<דב צ'רניחובסקי: אני אומר, קשיש עולה עם אי ביטחון תזונתי זה פי שתיים מאשר הוא לא עולה.

<דב צ'רניחובסקי: כמובן שזה נוגע לשאלות של דיור, תושב ותיק וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: לא ניכס לנושא.

<דב צ'רניחובסקי: רבותיי, נושא שהוא מאוד בעייתי, אני מבקש להאיר כי עלו פה הערות, הנושא הוא כרטיסים והעברות.

<דב צ'רניחובסקי: לשאלת כבודו, יש לנו ויכוח מאוד רציני עם האוצר והמוסד לביטוח לאומי למה לעסוק בביטחון תזונתי וכדומה, בואו ניתן תוספת הכנסה ונגמור עניין.

<דב צ'רניחובסקי: כן , ואז האיש יעשה מה שהוא רוצה.

<דב צ'רניחובסקי: אתה יודע מה, שישחק גם פוקר.

<דב צ'רניחובסקי: יש לנו סוגיה מיוחדת והיא ביטחון תזונתי.

<דב צ'רניחובסקי: כל הטענות שלנו, אנחנו באמת רוצים להתמודד עם בעיה מיוחדת.

<דב צ'רניחובסקי: יש אנשים עניים שאינם סובלים מאי ביטחון תזונתי, יש אנשים אינם עניים וכן סובלים מאי ביטחון תזונתי.

<דב צ'רניחובסקי: כלומר, יש כאן בעיה שמאוד קשורה לעוני, אבל היא בעיה מאוד מורכבת.

<דב צ'רניחובסקי: בהקשר הזה יש את שאלת הכרטיסים.

<דב צ'רניחובסקי: גבירותיי ורבותיי, כבוד השרה, יש ניסיון בינלאומי בנושא הזה, יש בארה"ב, לדאבוננו אנחנו לא המדינה היחידה שמטפלת בבעיה הזאת, גם בין המדיניות המפותחות יש כאן בעיה מאוד חמורה.

<דב צ'רניחובסקי: אני מצטרף לדברי השרה שיש בעיה של כבוד האדם.

<דב צ'רניחובסקי: אגב, יושבת ועדה מאוד מכובדת בראשות שופטת בית המשפט העליון לשעבר אילה פרוקצ'יה, אני מקווה שהם יוציאו בקרוב הנחיות איך לחלק מזון בצורה אתית כדי לשמור על כבוד האדם.

<דב צ'רניחובסקי: זו סוגיה מאוד מאוד חמורה שיש לנו בנושא.

<דב צ'רניחובסקי: יחד עם זאת יש לנו גם מצוקה בנושא של הכרטיסים, לא רק לנו, גם לאמריקאים, גם באירופה יש מצוקה עם הכרטיסים.

<דב צ'רניחובסקי: קודם כל נותנים לאיש כסף בבנק או בכרטיס מגנטי, אין פירושו שהוא יכול ללכת לקנות, אולי הוא לא יכול.

<דב צ'רניחובסקי: דיברתי קודם על האפשרות שאין לו נגישות לסופר מרקט, אולי אפילו אין סופר מרקט בישוב.

<דב צ'רניחובסקי: יש כאן כמה בעיות שיש לנו להתגבר בנושא הזה.

<דב צ'רניחובסקי: כמובן שבעניין הכרטיסים יש גם את העניין של השיבוש בכסף וכדומה.

<דב צ'רניחובסקי: יש עוד סוגיה שעולה עם הנושא הזה, זה נבדק אצלנו וגם בארה"ב, אם אנחנו נותנים לאדם כרטיס, בסידור שיש לנו עם הסופר מרקטים, עבור שקל הוא יכול לקנות בערך מזון ב-1.20 שקל אם מגיעים להסכמים עם רשתות המזון.

<דב צ'רניחובסקי: אם הוא מקבל חבילת מעמותות, אנחנו עובדים על הסדרה עם עמותות, כשהוא מקבל חבילה ראשית אפשר להביא לו מה שהוא צריך בכפוף לשמירת כבוד האדם.

<דב צ'רניחובסקי: אפשר לעשות את זה ויש שיטות לעשות את זה.

<דב צ'רניחובסקי: בחבילה כזאת הוא יכול לקבל פי שלוש או פי ארבע.

<דב צ'רניחובסקי: כלומר אם אנחנו נותנים שקל לאיסוף מזון וכדומה אפשר לקבל יותר מזון.

<דב צ'רניחובסקי: זה גם מהניסיון האמריקאי.

<דב צ'רניחובסקי: אני מבקש לומר שכל הנושא של כרטיסי מזון, חשבונות בנק לעומת חבילות הוא נושא מאוד מורכב.

<דב צ'רניחובסקי: אנחנו בכל זאת רוצים בסיכומו של דבר להבטיח ביטחון תזונתי.

<דב צ'רניחובסקי: אחרת זה יהיה תוספת הכנסה.

<דב צ'רניחובסקי: בהקשר הזה נזרקו סכומי כסף.

<דב צ'רניחובסקי: עשינו חישוב שהגשנו לשר הרווחה ובאמצעותו לממשלה.

<דב צ'רניחובסקי: באופן כללי לשאלתה של הגברת, יש כ-110 אלף משפחות בתי אב שראויים לביטחון תזונתי לפי הקריטריונים שאמרתי קודם, שיהיה להם 600 שקל.

<דב צ'רניחובסקי: לצורך מתן הכסף לכל הקבוצה הזאת אנחנו צריכים חצי מיליארד שקל.

<דב צ'רניחובסקי: כלומר, לקבל סדר גודל איך אנחנו יכולים לפטור קצת את הבעיה של כולם.

<דב צ'רניחובסקי: אני מצטרף לדברי השרה שיש כאן סוגית תקציב, אני גם כלכלן, אני לא יודע אם היא רצינית או לא, אבל זו סוגיה מהותית.

<דב צ'רניחובסקי: יש בהחלט בממשלה הזאת ובפרט לשרים שבהם מדובר חשיבה לגמרי חדשה ומאוד מבורכת בנושא.

<דב צ'רניחובסקי: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לפרופסור דב צ'רניחובסקי.

יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת נסים זאב.

יואל רזבוזוב: נמצאת כאן מנהלת אגף הרווחה מעיריית נצרת עילית, ליאורה לורי, בבקשה.

<ליאורה לורי: תודה רבה.

<ליאורה לורי: אני מנהלת אגף הרווחה בעיריית נצרת עילית.

<ליאורה לורי: השרה הייתה אצלנו בביקור וגם דיברנו על הנושא.

<ליאורה לורי: נצרת עילית הכפילה את האוכלוסייה שלה בעקבות העלייה האחרונה מחבר העמים.

<ליאורה לורי: מתוכם, מתוך התושבים שלנו יש לנו כ-10,000 קשישים, זה אחוז מאוד גובה שעומד על כ-20%.

<ליאורה לורי: אני חושבת שזה אחוז כפול ביחס למה שקיים במדינה.

<ליאורה לורי: מתוך 10,000 קשישים ,4,000 מתוכם מטופלים אצלנו ברווחה.

<ליאורה לורי: כמו שנאמר כאן קודם, ההכנסות של העולים הקשישים הן הרבה יותר נמוכות מאשר הקשישים בכלל כי הם לא עבדו במדינה, אין להם שום פנסיות אחרות, הם חיים אך ורק מהמוסד לביטוח לאומי פלוס הבטחת הכנסה.

<ליאורה לורי: כמובן שהעזרה לגילאים שנבחרו 70 עד 80 היא עזרה מאוד חשובה כי לאותם קשישים זה מפנה הכנסה לדברים נוספים ואחרים.

<ליאורה לורי: גם לנו כשירותי רווחה זה מאוד עוזר כי ברגע שמובטח אפילו במעט הביטחון התזונתי של הקשיש אנחנו יכולים לסייע להם בדברים אחרים, למשל, נסיעות לדיאליזה, טיפול שיניים, משקפיים ועוד הרשימה ארוכה לסיוע שאנחנו נותנים לקשישים.

<ליאורה לורי: אני רוצה לספר, אני לא יודעת אם יש כאן נציגות של הקרן לידידות, אבל נכנסו עכשיו לפרויקט של הקרן לידידות.

<ליאורה לורי: פרויקט שמופנה לאוכלוסייה מעל גיל 80, גם לאותם קשישים שחיים רק מקצבאות המוסד לביטוח לאומי והשלמת הכנסה.

<ליאורה לורי: גם הם מדברים על ביטחון תזונתי.

<ליאורה לורי: אנחנו כבר הצלחנו לאתר 800 קשישים כאלה בנצרת עילית שעונים לקריטריונים.

<ליאורה לורי: זה לא כל הקשישים, בנינו רשימה של 1,600 קשישים שזכאים.

<ליאורה לורי: התקציב שלהם מגובל וזה מה שקיבלנו כאפשרות - - -

יואל רזבוזוב: הם לא עונים לקריטריונים, כי הקריטריון הוא לגילאי 70 עד 80.

<ליאורה לורי: אני מדברת על תכנית נוספת של הקרן לידידות שפונה לאוכלוסיית הקשישים מגיל 80 ומעלה, אותה אוכלוסייה שכבר לא נכללת בתכנית של משרד העלייה והקליטה.

<ליאורה לורי: אלו אותם קריטריונים בדיוק, גם שם מדובר על כרטיס מזון ב-200 שקל לחודש או להביא להם מוצרים הביתה מתוך סל שהם בוחרים בעצמם, זה טיפה יקר מ-200 שקל, או ארוחות חמות.

<ליאורה לורי: אנחנו דיברנו על נושא הבישול שלאוכלוסיית הקשישים הסיעודית, המרותקת, החולה הנושא של הבישול הוא מאוד מאוד קריטי ואז זה באמת יותר יקר.

<ליאורה לורי: קיבלנו תקציב מאוד יפה, נצרת עילית קיבלה משהו כמו 100 אלף שקל לחודש מקרן הידידות וזה יחולק לאותם קשישים לפי הבחירה של כל אחד.

<ליאורה לורי: אלו דברים שמאוד מסייעים להגיע איך שהוא למשהו שהוא קרוב ל-600 שקל שאתה מדברים עליהם.

<ליאורה לורי: לי זה נשמע אוטופי והלוואי שנצליח להגיע לזה.

<ליאורה לורי: כרגע גם המעט הזה הוא בהחלט סיוע.

סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, אני מבקשת לומר שבחרנו יחד עם שר הרווחה, או המלצנו לשר הרווחה על הקבוצה שאנחנו בוחרים.

סופה לנדבר: אני חושבת שממשלת ישראל בקדנציה הזאת עשתה צעדים משמעותיים לעזור ולסייע לאותה אוכלוסייה עליה אנחנו מדברים.

סופה לנדבר: אני כן חושבת שאוכלוסיית קשישים עולים נמצאת במצב יותר קשה אפילו מוותיקי המדינה בגלל שלא הצליחו להגיע לפנסיה, וחוץ מקצבת זקנה הם לא מקבלים דבר.

סופה לנדבר: אני בטוחה בכך שאם היינו מקבלים כסף ממשרד הרווחה בסכום של חצי מיליארד היינו מחלקים גם למקרים חריגים.

סופה לנדבר: הלב שלי נשבר מול כל מקרה ועם כל אסון שקורה למשפחה.

סופה לנדבר: לפני שאני עוזבת אני מבקשת לציין.

סופה לנדבר: אני גרה בעיר אשדוד בדרום.

סופה לנדבר: אני גאה באנשי הדרום כמו שאני גאה בכל אזרחי ישראל, אני צריכה לומר שהעלייה נמשכת.

סופה לנדבר: מתחילת המבצע הגיעו למדינה 475 עולים.

סופה לנדבר: מחר, אני מזמינה אותך לשדה התעופה, אנחנו מקבלים קבוצה של 400 איש מצרפת.

סופה לנדבר: העלייה נמשכת.

סופה לנדבר: אתה יודע, אתמול נתתי הוראה להתקשר לכל עולה שהגיע בכל התקופה מתחילת המבצע, זה פשוט גאווה.

סופה לנדבר: לא הייתה תלונה אחת, אמרו 'באנו להיות עם אחד, אנחנו מחזקים את המדינה ואת העם במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אנחנו היום עם אחד ואנחנו לא צריכים שום דבר.

סופה לנדבר: אנחנו מחזקים את הצבא, את החיילים שלנו, את המפקדים שלנו.

סופה לנדבר: אנחנו שולחים להם ברכות'.

סופה לנדבר: הם אומרים 'אנחנו נחכה ונמתין והמדינה תנצח'.

סופה לנדבר: אתה יודע אדוני, זה משמח אותי וכנראה גם אותך על זה שהעלייה נמשכת.

סופה לנדבר: עם העולים הקשישים זאת עבודה משותפת שלי ושלך מול משרד האוצר.

סופה לנדבר: כמה שמשרד האוצר ומשרד הרווחה יתנו אנחנו נחלק את זה בכבוד.

סופה לנדבר: הכבוד של עולים הוא לפני הכול.

סופה לנדבר: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: נכון.

יואל רזבוזוב: תודה לשרת העלייה והקליטה.

יואל רזבוזוב: אני מסכים לכל מה שאמרת.

יואל רזבוזוב: באמת לנסות להיכנס לאותם עולים בתקופה הזאת במצב של אי וודאות ובמצב של אזעקות.

יואל רזבוזוב: באמת אלו עולים שמגיע להם כל הכבוד.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לתת להם את התנאים ואת הקליטה שלהם הכי טוב שאפשר.

יואל רזבוזוב: בבקשה אחרוני הדוברים, אברהם שרנופולסקי והמוסד לביטוח לאומי.

יואל רזבוזוב: בבקשה מר אברהם שרנופולסקי מעמותת "חזית הכבוד".

<אברהם שרנופולסקי: למרות ההחלטות החשובות של ממשלת ישראל והכנסת להגדלת הסיוע לניצולי השואה, ולמרות ההחלטה המבורכת של שרת העלייה והקליטה סופה שלנדבר ושר הרווחה מאיר כהן לסיוע לקשישים ברכישת המזון, ולמרות הסיוע שמקבלים הקשישים מטעם עמותות שונות, קיימת קבוצת עולים קשישים שחיים מתחת לקו העוני ושהם זוקקים לעזרה משום שאין להם 600 שקל לתזונה.

<אברהם שרנופולסקי: זה עולה ממחקר שעשה מכון ברודקייל.

<אברהם שרנופולסקי: יש אנשים שאחרי שהם משלמים את כל התשלומים נשאר להם פחות מ-300 שקל לתזונה.

<אברהם שרנופולסקי: לכן לדעתנו צריך למצוא דרכים על מנת לסייע לקשישים עולים שחיים מתחת לקו העוני ושלא מקבלים את הסיוע.

<אברהם שרנופולסקי: מדובר אנשים קשישים שזכאים לקבלת דיור ציבורי במשרד לעלייה והקליטה שהם יותר מ-15 שנה בארץ.

<אברהם שרנופולסקי: - - -

יואל רזבוזוב: יש לכם במחקר את המספרים המדויקים?

יואל רזבוזוב: צריך להתחיל לעבוד על זה.

<אברהם שרנופולסקי: משרד העלייה והקליטה עוזר היום לכ- 6,000 איש מגיל 70 עד 80 - - -

יואל רזבוזוב: 7,200.

יואל רזבוזוב: בתי אב, יכול להיות שזה יותר מ-10,000 איש

<אברהם שרנופולסקי: כן.

<אברהם שרנופולסקי: יכול להיות.

<אברהם שרנופולסקי: זכאים לקבלת דיור ציבורי במשרד העלייה והקליטה הם כ-30 אלף משפחות.

<אברהם שרנופולסקי: כלומר, שאר האנשים - - -

יואל רזבוזוב: השאלה אם בטווח הגילאים האלה או יותר צעירים.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לחקור.

יואל רזבוזוב: אברהם, רשמתי לעצמי שיש אוכלוסייה, אם אני מקבל את הטיעון שמגיל 80 יש הגדלה של הסיוע מהמוסד לביטוח לאומי.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו מתמקדים באוכלוסייה מעל גיל 80, יש לנו את האוכלוסייה שעלתה בגל העלייה משנות ה-90 ונמצאת עד 15 שנה בארץ להם משרד הרווחה יחד עם משרד העלייה והקליטה נותנים כעת את הביטחון התזונתי.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לפלח את המספר של האנשים נוספים ולראות מאיפה משיגים תקציב.

יואל רזבוזוב: אני מסכים שהם, אני לא רוצה להגדיר, אבל לא פחות מסכנים מאחרים.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים להתמקד ולשם כך אני צריך מספרים מדויקים.

יואל רזבוזוב: אני אבקש מכל מי שיכול לסייע לי שיציג את המספרים המדויקים.

<דב צ'רניחובסקי: אפשר.

יואל רזבוזוב: אשמח מאוד.

יואל רזבוזוב: תודה לפרופסור דב צ'רניחובסקי.

יואל רזבוזוב: אני אלך לעשות את המלחמה שלי ולראות איך אנחנו מצליחים להביא עוד סכום נוסף.

<אברהם שרנופולסקי: בנוסף לאנשים האלה שחיים כאן יותר מ-15 שנה מדובר גם על קבוצת קשישים בגילאים מעל 80.

<אברהם שרנופולסקי: למרות שהם מקבלים מהמוסד לביטוח לאומי קצת יותר הם - - -

יואל רזבוזוב: יש הרבה מאוד אוכלוסיות שזקוקות.

יואל רזבוזוב: קשה לקלוע, זו משימה.

יואל רזבוזוב: כעת דיברנו על תקציב של 500 מיליון שיכול קצת לפתור את העניין הזה.

יואל רזבוזוב: הוספנו כעת מיליארד שקלים ויש תכנית של 850 מיליון לחמש שנים.

יואל רזבוזוב: כל הזמן מנסים ובאמת בממשלה הזאת באמת מתמקדים ורוצים לטפל בבעיות האלה.

יואל רזבוזוב: עובדים על זה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאתם כבר מכירים אותי, אתם למדתם להכיר אותי, אני אוהב לקחת ולהתמקד בנושא מסוים וללכת איתו עד הסוף.

יואל רזבוזוב: אני חושב שכן יש, כמובן שיהיו תמיד אנשים שלא יהיו מרוצים מכל החלטה, אין מה לעשות והלוואי שיכולנו לתת לכולם הכול.

יואל רזבוזוב: אני חושב שנכון לקחת את האוכלוסייה מגיל 70 עד 80 שעלו בשנות ה-90 - - - <קריאה:> מדובר משנת 2000

יואל רזבוזוב: היום אנחנו בשנת 2014, תורידו 15 שנה זו שנת 1999.

יואל רזבוזוב: אם כך אנחנו צריכים לפלח 9 שנים לגבי אנשים מגילאי 70 עד 80.

יואל רזבוזוב: את זה צריך לקחת.

<אברהם שרנופולסקי: דבר שאני מבקש להתייחס אליו, צריך לתאם את כל המאמצים של כל הגופים שמסייעים לקשישים משום שלפעמים לא מקבלים אלה שהם זקוקים לזה.

<אברהם שרנופולסקי: זה מה שסיפרת לגבי הכרטיס מגנטי, רק לקניית תרופות, אבל הוא מקבל תרופות 100%.

<אברהם שרנופולסקי: צריך לתאם את כל הדברים האלה.

<אברהם שרנופולסקי: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: תודה לאברהם שרנופולסקי מ"חזית הכבוד".

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<מיכל דלין פרימרמן: שלום אני מארגון לתת.

<מיכל דלין פרימרמן: רציתי להתייחס לטענה שעלתה כאן על ידי כמה אנשים בנוגע לנושא הביזיון של קבלת חבילות מזון.

<מיכל דלין פרימרמן: בתכנית "סיוע לחיים" שהיא תכנית לרווחתם של ניצולי שואה נזקקים כן עובדים על נושא חלוקת חבילות מזון מעבר לרצון למקסם את הכסף - - -

יואל רזבוזוב: אני ארצה לתקן, השרה התייחסה לזה, אני אבקש לתקן, לא ביזון זה מבורך, אבל עדיין היינו רוצים לתת לאנשים לערוך בעצמם את הקניות שזה יותר מכובד.

יואל רזבוזוב: שלא יובן לא נכון, אתם עושים עבודה נפלאה, אבל היינו רוצים שזה יקרה אחרת ולא שאנשים ימתינו בתור לחבילות.

<מיכל דלין פרימרמן: אני מבקשת להסביר לפחות על האופן שלנו.

<מיכל דלין פרימרמן: אין ספק שיש יתרונות וחסרונות בכל שיטה.

<מיכל דלין פרימרמן: למשל, בתכנית שלנו אין אנשים שעומדים בתור לחבילות אלא יש מעל 1,000 ניצולי שואה שמקבלים ישירות לבית על ידי מתנדבים קבועים במשך שנים.

<מיכל דלין פרימרמן: המתנדבים זמינים להם, הם לא רק מביאים את החבילות אלא גם יוצרים קשרים חברתיים איתם, מפיגים את הבדידות שלהם.

<מיכל דלין פרימרמן: כלומר, יש כאן יחס מאוד מכבד ומאוד הוליסטי לכלל הבעיות שלהם.

<מיכל דלין פרימרמן: עובדה שבמסגרת בקרת איכות שלנו כארגון וסקר שביעות רצון שעורכים כל שנה, יש - - -

יואל רזבוזוב: כנראה שההערה הזאת לא הייתה לכיוון שלכם.

יואל רזבוזוב: הרבה פעמים רואים תמונות בטלוויזיה של אנשים שעומדים בתור.

יואל רזבוזוב: ישנם ארגונים שעושים עבודה מבורכת.

יואל רזבוזוב: אנחנו רק מבקשים שתמשיכו כי זה מאוד עוזר גם לאנשים וגם למדינה.

<טטיאנה סכנובסקי: סליחה, ארגון לתת נותן רק לניצולי שואה ממעגל הראשון.

<טטיאנה סכנובסקי: לפליטי השואה הוא לא נותן.

<טטיאנה סכנובסקי: אני פניתי אליכם - - -

יואל רזבוזוב: זה מה שהם יכולים.

<מיכל דלין פרימרמן: ארגון לתת משתדל לפעול בהתאם לקריטריונים של ניצול שואה ככל שאפשר - - -

<טטיאנה סכנובסקי: פניתי בקשר לפליטי שואה וענו לי שלא, אלא רק לניצולי שואה מגטאות.

יואל רזבוזוב: אלו הם הקריטריונים שלהם.

יואל רזבוזוב: אני לא חושב - - -

<אברהם שרנופולסקי: זה נכון שלא תמיד החבילה הזאת מתאימה לאנשים האלה.

<מיכל דלין פרימרמן: החבילה הזאת גם הבקרה נעשית על ידי תזונאית שמתמחה בגיל השלישי.

<מיכל דלין פרימרמן: משתדלים שככל שאפשר שגם הרכב החבילה יהיה מותאם בדיוק לאוכלוסיית היעד.

יואל רזבוזוב: שוב, זה ארגון שהוא לא מסובסד על ידי המדינה.

יואל רזבוזוב: מדובר בתרומות פרטיות.

יואל רזבוזוב: אפשר לבוא תמיד בטענות - - -

<טטיאנה סכנובסקי: לא בטענות, פשוט שירחיבו את הפעילות.

יואל רזבוזוב: שוב, אני חושב שזה לא לשולחן הזה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נעשה את זה במסגרת אחרת.

יואל רזבוזוב: בבקשה נציגי המוסד לביטוח לאומי.

<לאה פלוס: אני נציגת המוסד לביטוח לאומי ממונה על אגף זקנה ושאירים.

<לאה פלוס: לאור הדיון שנערך כאן בנוגע לכרטיס בשווי של 200 שקל, או שהמצאתי שהשווי יהיה גבוה יותר.

<לאה פלוס: לא צוינה כאן נקודה מאוד חשובה שכל הקשישים בגילאי 70 עד 80, בכלל הקשישים שזקוקים להשלמת הכנסה, הגמלה להשלמת הכנסה היא תלוית הכנסה.

<לאה פלוס: אני מבקשת לציין שיש לתת את הדעת לכך שלא יקרה מצב שיד אחת תיתן והיד השנייה תיקח.

<לאה פלוס: מפני שאם אותו קשיש מקבל תוספת השלמת הכנסה ויש לו עוד הכנסה קטנה אחרת, התוספת של 200 שקל עלולה לגרוע ולהוציא אותו ממעגל הזכאים להשלמת הכנסה.

<לאה פלוס: כידוע גם שהשלמת הכנסה - - -

יואל רזבוזוב: זה לא השלמת הכנסה, זה כרטיס נטען.

<לאה פלוס: זה כרטיס נטען.

<לאה פלוס: השאלה איך אנחנו נראה את זה, גם תמיכה נחשבת להכנסה.

<לאה פלוס: צריך לתת את הדעת לכך.

<לאה פלוס: אני מבקשת לציין שיש מקום לשים את הדעת לנושא.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו רואים שבעיה כזאת מתעוררת אנחנו נפעל לחקיקה שזה לא ייחשב כהכנסה.

יואל רזבוזוב: תשימו לב אם זה קורה ואם כן אני מבקש מיד לעדכן את הועדה ואנחנו נפעל לחקיקה.

יואל רזבוזוב: תודה להערה החשובה הזאת.

<יוסי רלסוז: אני מעומתת "חמד" אשדוד.

<יוסי רלסוז: מאוד שמחתי לשמוע פה שרוצים לחלק תלושים ולא חבילות.

<יוסי רלסוז: אנחנו מחלקים רק חבילות, מאוד קשה לאנשים לעמוד בתור לקחת חבילה.

<יוסי רלסוז: זה גם מאוד פוגע באותו אדם שעומד לקבל חבילה.

<יוסי רלסוז: הוא עומד בתור חצי שעה-ארבעים וחמש דקות בתור של 300-400 משפחות שעומדות לקבל חבילות.

<יוסי רלסוז: זה מאוד מאוד משפיל אותם.

<יוסי רלסוז: היה רצוי מאוד לתת לאנשים תלושים ביד במקום החבילות ולא לשלוח אותם הביתה.

<יוסי רלסוז: זה יותר טוב והרבה יותר בריא.

<משה גרוסמן: אני מנהל "מרכז חסד", נצרת עילית.

<משה גרוסמן: שני דברים שאני מבקש להגיד בקצרה.

<משה גרוסמן: הראשון, הגברת בת שבע אמרה קודם שמה שאנחנו נותנים זה עזרה.

<משה גרוסמן: אנחנו לא מצליחים לפתור בעיות, אבל זה עזרה.

<משה גרוסמן: אחד הדברים שלא הוזכרו כאן הוא דבר מאוד מאוד חשוב, אנשים שאני פוגש אותם יום-יום, בשבילם הדבר היותר החשוב זה לא הכסף אלא היחס ואכפתיות שהם מרגישים הן ממשרדי הממשלה והן מהעמותות.

<משה גרוסמן: אפילו אם אנחנו מדברים על 200 שקל בחודש, זה דבר נפלא ודבר מבורך שבנאדם מרגיש שמתייחסים אליו.

<משה גרוסמן: זה מאוד מאוד חשוב.

<משה גרוסמן: הדבר השני שהוא אולי רעיון קצת קונקרטי והוא מתייחס למה שאמר הפרופסור קודם, צריך להגיע ל-600 שקל לאדם.

<משה גרוסמן: לפעמים זה יותר מבנאדם אחד באותו בית, אולי יש אפשרות לתאם את הפרויקט הזה עם העמותות שפועלות בכל הערים ובתיאום לשכת הרווחה המקומית, להגיע לכך שאדם שמקבל 200 דרך משרדי הממשלה, שהעמותה בסדר עדיפות ראשון תדאג לעזור לאותם משפחות גם אם זה בסכום דומה או קטן או גדול יותר.

<משה גרוסמן: הרעיון הוא להגיע ככל האפשר ל-600 שקל האלה למשפחות שכבר בתוך המסגרת.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: אני שמח שקיימנו את הדיון הזה.

יואל רזבוזוב: זה דיון חשוב.

יואל רזבוזוב: למדנו כאן כמה לקחים.

יואל רזבוזוב: יש לנו הרבה עבודה לעשות.

יואל רזבוזוב: ההחלטה מבורכת, כמובן משרד הרווחה שנותן 10 מיליון שקלים ומשרד העלייה והקליטה שנותן 2 מיליון שקל.

יואל רזבוזוב: עוזרים בסיוע ולוגיסטיקה של כל התכנית הזאת.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים שלא יהיו לנו אנשים רעבים, שלא יפלו עלינו טילים.

יואל רזבוזוב: יש לנו הרבה משימות במדינת ישראל.

יואל רזבוזוב: אני מקווה שנצליח בכולן.