ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 56, 2014-07-14 11:30

אראל מרגלית: בוקר טוב לכולם.

אראל מרגלית: אני רואה שיש פה נציגות נכבדה ממשרדי הממשלה, מגזרים שונים.

אראל מרגלית: חבר הכנסת משה גפני, יושב ראש הוועדה, נמצא בוועדת הכספים עם הצעת חוק שלו, אז הוא ביקש ממני למלא את מקומו הבוקר והוא מתנצל.

אראל מרגלית: יכול להיות שהוא יצטרף אלינו בהמשך.

אראל מרגלית: אנחנו מאוד שמחים, כבר הרבה זמן אנחנו מחכים לנושא של המיזם הלאומי – "ישראל דיגיטלית".

אראל מרגלית: אנחנו יודעים שנעשתה הרבה מאוד עבודה במשרדי הממשלה השונים, ואנחנו יודעים שאתם רוצים לעשות, להעביר חלק מהאחריויות למשרד ראש הממשלה, ויש תפיסה שלמה וחדשה, ורצינו לתת לכם את ההזדמנות להציג את זה, פנינו אליכם בשאילתה, ולתת הזדמנות גם למשרדי הממשלה האחרים להגיד איך הם רואים את הדברים, ולשמוע מהחברות הטכנולוגיות איך הן רוצות לעזור לבצע את הדברים.

אראל מרגלית: אז בבקשה, מר יוסי קטריבס, המשנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה.

<יוסי קטריבס: טוב, תודה רבה על הזמן ועל ההזדמנות.

<יוסי קטריבס: אנחנו נציג בדקות הקרובות מיזם שממשלת ישראל החליטה עליו בדצמבר בשנה שעברה, מיזם לאומי שנקרא "ישראל דיגיטלית", ואני אנסה להציג את הרקע להחלטה למיזם הזה, את מה שהוחלט בהחלטת הממשלה, את העקרונות, ומה הספקנו לעשות מאז שהממשלה החליטה על המיזם הזה ועד עכשיו בחצי השנה האחרונה.

<יוסי קטריבס: יושב לצידי דוקטור יאיר שינדל, שזו הזדמנות להציג אותו: הוא ראש המטה של "ישראל דיגיטלית" במשרד ראש הממשלה.

<יוסי קטריבס: התחיל את תפקידו אתמול.

<יוסי קטריבס: אתם מכירים את תהליך האיתור בשירות הציבורי, הוא לוקח קצת זמן.

<יוסי קטריבס: אז בשעה טובה יש למטה "ישראל דיגיטלית" ראש.

<יוסי קטריבס: הוא פועל בתוך משרד ראש הממשלה.

<יוסי קטריבס: ואני מניח שבשם כולכם ובשם עם ישראל נאחל לו הצלחה בתפקיד, כי הצלחה של המטה הזה היא הצלחה שלנו.

<יוסי קטריבס: אז הרקע לגבי מה זה "ישראל דיגיטלית": אני הזמנתי אבל הוא, לצערי, נבצר ממנו, את מר סול זינגר, מר שאול זינגר, אחד מכותבי הספר START-UP NATION.

<יוסי קטריבס: מדינת ישראל היא מדינה שנתפסת ולא במקרה כמדינת סטארט-אפ, אבל בסוף, כשאתה מסתכל על הדימוי הזה של המדינה, שהוא דימוי נכון, ואיך הוא בא לידי ביטוי בחלק מהדברים שהמדינה עושה, אז אנחנו זיהינו פער.

<יוסי קטריבס: זיהינו פער.

<יוסי קטריבס: אתם יכולים, בלי לעבור על כל - - -, אבל אפשר לראות איפה אנחנו נמצאים בהשוואה למדינות ה-.D.C.E.O, למשל בניצול תשתיות אינטרנט בבתי הספר או במתכונת שבה אנחנו נותנים שירותי בריאות לאזרחים שלנו, ומול הדימוי שלנו כמדינת סטארט אפ ומול היכולות שקיימות פה, במדינת ישראל, אנחנו חושבים, חשבנו, הממשלה חשבה שיש מה לעשות צריך לעשות, ומשם יצאנו לדרך.

<יוסי קטריבס: כאשר הממשלה כשהיא דנה במאי בשנה שעברה על הסוגיות האסטרטגיות הרוחביות שמעסיקות אותה, אז אני יכול לומר שסוגיית "ישראל דיגיטלית" כ-issue זוהתה וסוכמה על ידי הממשלה כאחת מששת הסוגיות האסטרטגיות שרוצים לעסוק בהן.

<יוסי קטריבס: וחשוב פה לומר שזה לא רק כפרויקט או כמיזם אלא גם בהשלכה שלו על כל התחומים שבהם עוסקת הממשלה.

<יוסי קטריבס: מפני שכשעוסקים ב"ישראל דיגיטלית" – אני עוד מעט ארחיב על זה – אנחנו לא מדברים על זה כפרויקט טכנולוגי.

<יוסי קטריבס: מבחינת ממשלת ישראל מדובר במיזם חברתי.

<יוסי קטריבס: וזה המהות שלו, זה התכלית שלו.

<יוסי קטריבס: טכנולוגיה יש הרבה, בסוף התכלית.

<יוסי קטריבס: ההישג הנדרש הוא שיפור השירותים שהממשלה נותנת לאזרחים שלה במגוון תחומי העיסוק, מה שראש הממשלה נוהג לכנות "נתיבי ישראל חברתיים", ואני ארחיב על זה במהלך הסקירה.

<יוסי קטריבס: אבל כמובן שהמיזם הזה הוא משרת תכליות אסטרטגיות אחרות, כמו, למשל: היערכות להזדקנות אוכלוסייה.

<יוסי קטריבס: כי ברור שככל שהאוכלוסייה מזדקנת אתה צריך לעסוק בשירותים הרפואיים שאתה נותן בצורה יותר טובה.

<יוסי קטריבס: אתה צריך להגביר את האוריינות הדיגיטלית על מנת לוודא שהנגישות של האוכלוסיות האלה לאינטרנט או לשירותים שאתה רוצה לתת להם באינטרנט היא מספיק טובה, וכהנה וכהנה דברים שהממשלה שמה לה ליעד לעסוק בהם.

<יוסי קטריבס: מילה לגבי כלכלת האינטרנט וצמיחה, ויושב פה שלי תשובה מ"טריגר פורסייט", שהם עשו מחקר בהזמנת Google לגבי תעשיית ה-.I.C.T.

<יוסי קטריבס: אז מי שירצה להרחיב מוזמן, אני מניח, לראות את המחקר הזה שנקרא Inovet ברשת.

<יוסי קטריבס: אבל בסוף, כשאנחנו מסתכלים על נושא כלכלת האינטרנט אז אנחנו יכולים לראות שמדינות שעסקו בזה כמיזם לאומי; כי הרי מאמצים ספורדיים כאלה ואחרים יש בכל מיני משרדים ויש בכל מיני מקומות, אבל הסתכלות על מיזם כזה כמיזם לאומי – ועוד מעט אני אראה איך אנחנו מסתכלים על זה – עם מאמצים מסונכרנים, ותחת מדיניות לאומית אחת כוללת, ועם מנגנונים להסרת חסמים שהם חסמים רוחביים; כי בסוף כל המשרדים יצטרכו לעסוק עם הגנת הפרטיות, וכל המשרדים יצטרכו לעסוק עם אבטחת מידע, וכל המשרדים יצטרכו לטפל בסוגיית ההזדהות החזקה ב-mobile, ועוד כהנה וכהנה נושאי רוחב שכשאתה מטפל בהם כמיזם לאומי ועוסק בהם בצורה של מטה שמוביל את המהלך הזה, את המאמץ הזה, מתוך משרד ראש הממשלה, בשיתוף עם כלל המשרדים ועם שחקנים נוספים, שזה התעשיות, ה-multi nationals, המגזר השלישי.

<יוסי קטריבס: כולם פה רתומים למאמץ הזה.

<יוסי קטריבס: ובאמת, רק מילים טובות, כי בחצי השנה שאנחנו עובדים על הדבר הזה אנחנו רואים איזו הזדמנות יש פה לשנות, וכמה כולם רוצים להיות שותפים לדבר הזה.

<יוסי קטריבס: אני רוצה להראות בצד השמאלי מה עושה כלכלת אינטרנט מפותחת לגידול בתמ"ג.

<יוסי קטריבס: אז אפשר לראות פה את הממוצע של הגידול בתמ"ג במדינות המתפתחות, ואפשר לראות מה זה עשה במדינות שבהן יש מדיניות לאומית דיגיטלית.

<יוסי קטריבס: ציינו בצד הימני את שוודיה אבל אני חושב שאפשר לציין גם את דנמרק, ואפשר לציין מדינות נוספות שיצאו לדרך עם מדיניות לאומית אחת כוללת שמובילים אותה.

<יוסי קטריבס: זה על סדר היום.

<יוסי קטריבס: אני השתתפתי בכנס של ה-.D.C.E.O בפאריז לאחרונה.

<יוסי קטריבס: סוגיית הדיגיטציה, ומדיניות ופעילות של ממשלות במרחב הזה נמצאת על סדר היום בכל העולם.

<יוסי קטריבס: קצת על המטרות והיעדים המרכזיים של המיזם הזה: כמו שאמרתי, ממשלת ישראל רואה במיזם הזה מיזם חברתי, ולכן אתם יכולים לראות את המטרות והיעדים שהחלטת הממשלה הזאת נועדה לשרת.

<יוסי קטריבס: אחת, זה קידום צמיחה כלכלית.

<יוסי קטריבס: הראיתי בשקף הקודם מה הפעילות במרחב הזה עושה.

<יוסי קטריבס: אנחנו חושבים שכשהממשלה תקדם ותפתח שירותים בתחום הזה זה יפתח גם את המגזר האזרחי, ואנחנו נוכל להפוך למדינה שיתרונה הוא הקוטן.

<יוסי קטריבס: מה שג'ון צ'יימברס, כשביקר פה, בארץ, נשיא Cisco, יחד עם ראש הממשלה, הם קראו לזה: transformation of a country, ובצדק.

<יוסי קטריבס: כי המדינה הקטנה הזאת, עם היכולת לעשות שינויים, מרמת הממשל המרכזי, דרך הרשויות המקומיות, עד לרמת האזרח, היא יכולת שיש במדינות קטנות, מה שקשה יותר במדינות יותר גדולות.

אראל מרגלית: אבל מר יוסי קטריבס, רק תתייחס בפרזנטציה שלך, אתה מתייחס כאילו אנחנו לוקחים ועכשיו מרימים את הפרויקט הזה מאפס.

אראל מרגלית: והרי סך כל הפרויקט, חלק גדול מהמרכיבים שלו היו במשרד האוצר ובמקומות אחרים.

אראל מרגלית: אז חשוב לנו כשאתה מתייחס שתיתן הדגש מה השתנה הלילה הזה.

<יוסי קטריבס: אני אתייחס.

<יוסי קטריבס: קודם כל, הפרויקט הזה, במשרד האוצר היה ויש עדיין גוף שנקרא התקשוב הממשלתי, עם תחומי אחריות.

<יוסי קטריבס: קיבלנו את מכתב יושב ראש הוועדה והשבנו עליו, ואני אתייחס גם בפרזנטציה – מה תפקידו של התקשוב הממשלתי, גם במסגרת "ישראל דיגיטלית", אבל גם בכלל.

<יוסי קטריבס: ונמצא פה גם מר רז הייפרמן, ממלא מקום של התקשוב הממשלתי.

<יוסי קטריבס: אז אם הוא ירצה להתייחס אני מניח שהוא יעשה את זה בהמשך.

<יוסי קטריבס: אז אני בהמשך לדברים אתייחס למה תפקידו של התקשוב הממשלתי בתוך "ישראל דיגיטלית" ובכלל, ומה ההבדל בין המטה שהוקם במשרד ראש הממשלה לבין הגוף הזה שנקרא תקשוב ממשלתי.

<יוסי קטריבס: אז לגבי המטרות והיעדים אני חוזר - - -

אראל מרגלית: כי גם בנושא הסייבר, הרי במשרד האוצר יש מטה סייבר, ובמשרד הביטחון יש מטה סייבר, וגם במשרד ראש הממשלה הוקם מטה סייבר.

אראל מרגלית: אז כולנו סייבר.

אראל מרגלית: אבל אנחנו רוצים לדעת כאילו מה התפקיד?

אראל מרגלית: למה זה צריך להיות במשרד ראש הממשלה?

אראל מרגלית: ומה בעצם יחסי הגומלין בין המטות האלה?

<יוסי קטריבס: מבטיח להתייחס.

<יוסי קטריבס: אגב, די דומה כי מטה הסייבר הוא גם מטה סייבר לאומי, והמטה הזה שהוקם במשרד ראש הממשלה הוא מטה למיזם לאומי.

<יוסי קטריבס: כל המאמצים שנעשים במשרדים אחרים בהתאם לתחומי אחריותם של המשרדים ובהתאם להכוונה של המשרדים זה בסדר, אבל אני אתייחס, מבטיח שאני אענה על כל שאלה שתהיה לגבי תחומי האחריות והממשקים בין הגופים.

<יוסי קטריבס: אני לא אעבור על הכול.

<יוסי קטריבס: בסוף, אתם יכולים לראות, למשל, בשורה השלישית מלמעלה: "אספקת שירותים ציבורים חדשניים, לרבות בתחומי חינוך, בריאות ורווחה".

<יוסי קטריבס: אז אולי כאן אני כבר אענה לשאלתך, אדוני.

<יוסי קטריבס: בעוד התקשוב הממשלתי יש לו משימה שעניינה, רק לטובת הדוגמה: ממשל זמין בתוך התקשוב הממשלתי הוא גוף שאמור לתת, בוא נקרא לזה שירותים בתחום הטפסים, בתחום התשלומים, לאזרחים באמצעות אתר האינטרנט.

<יוסי קטריבס: התקשוב הממשלתי, ואגב זה אחד מהשיקולים המרכזיים שעמד גם לנגד ממשלת ישראל כשהיא דנה בזה.

<יוסי קטריבס: הנושא עלה גם על שולחן הממשלה.

<יוסי קטריבס: זה לא סוד שהיו דעות במשרד האוצר שצריך להקים את "ישראל דיגיטלית" בתוך התקשוב הממשלתי שבמשרד האוצר.

<יוסי קטריבס: המהות של השוני היא שמטה "ישראל דיגיטלית" במשרד ראש הממשלה מוביל מאמץ לאומי שעניינו מומחיות תוכן, וכמו שאמרתי, לאו דווקא בפן הטכנולוגי.

<יוסי קטריבס: ואני מסביר למה אני מתכוון: אנחנו חושבים שאת המאמץ בשינוי האופן שבו מחנכים לך תלמידים במדינת ישראל צריכים להוביל מומחי תוכן בתחום החינוך; ואת המאמץ איך תיראה מערכת הרפואה בעוד כמה שנים באמצעות ההזדמנות שהמערכת הדיגיטלית מאפשרת צריכים להוביל מומחי תוכן בתחום הרפואי.

אראל מרגלית: אז את זה יש לנו במשרד הבריאות ובמשרד החינוך.

<יוסי קטריבס: נכון.

<יוסי קטריבס: ולכן את זה לא צריך להוביל מטה תקשוב שעניינו הוא טכנולוגי.

<יוסי קטריבס: לא חשבנו שהמנמ"רים במשרדים, ולא חשבנו שמטה התקשוב כגוף טכנולוגי במשרד האוצר הוא הגוף שצריך להוביל מאמץ כזה שבחלקו הוא מאמץ ורטיקלי של המשרדים, ובחלקו הוא מאמץ רוחבי שעוד מעט אני אגיד.

<יוסי קטריבס: לתקשוב הממשלתי יש בו חלק חשוב מאוד.

<יוסי קטריבס: חלק חשוב מאוד.

<יוסי קטריבס: מפני שאת כל התשתית הטכנולוגית, אם זה במחשוב ענן, אם זה בפתרונות רוחביים של אבטחת מידע, אם זה בפתרונות אחרים, התקשוב הממשלתי צריך לתת.

<יוסי קטריבס: כמו כן, לתקשוב הממשלתי יש גם מאמץ ורטיקלי בתוך התכנית של "ישראל דיגיטלית", ואני עוד מעט ארחיב על זה במילה.

<יוסי קטריבס: מפני שאנחנו גם את מה שנקרא ממשל זמין או מי שמכיר את זה בשמו: E-Gov – אנחנו רוצים לעשות בו טרנספורמציה.

<יוסי קטריבס: אנחנו ביקרנו באנגליה, ולא במקרה ביקרנו בדאונינג 10, כי שם זה תחת ה-Cabinet office במשרד ראש הממשלה.

<יוסי קטריבס: דוגמה לא רעה לאיך מובילים שינוי גם בתחום הזה של התקשוב הממשלתי.

<יוסי קטריבס: מפני שאם אתה רוצה לקחת ולעשות מהלך רוחבי, ולעשות שינויים, ולשפר את השירותים שאתה נותן לאזרחים, וקודם כל להחליט באיזה תחומים, להחליט יחד עם האזרחים.

<יוסי קטריבס: אנחנו לא חושבים שאנחנו יכולים להגיד לאזרחים מה הם צריכים לקבל מאיתנו, אנחנו צריכים לראות מה הם חושבים שהם צריכים לקבל מאיתנו ולפי זה לגבש את המענים שאנחנו נותנים.

<יוסי קטריבס: ולכן בביקור שלנו באנגליה, שהיה ביקור מרתק, ראינו מודל על איך הבריטים שינו ושיפרו גם את אתר או את היכולות שלהם בתחום הממשל הזמין.

<יוסי קטריבס: מי שרוצה מוזמן להיכנס ל-gov.uk באינטרנט ולראות את זה.

<יוסי קטריבס: זה המודל שלנו בתחום של הממשל הזמין במסגרת המאמץ של "ישראל דיגיטלית".

<יוסי קטריבס: אבל אין סתירה.

<יוסי קטריבס: להיפך, אנחנו חושבים שהמיזם הלאומי של "ישראל דיגיטלית" ממנף את התקשוב הממשלתי; ממנף ומעצים את המנמ"רים במשרדים; שם את הנושא הזה של הדיגיטציה כחלק ממאמץ לאומי על סדר היום של המשרדים; והמטה הזה לא מחליף אף גוף.

<יוסי קטריבס: גם אם נקרא את החלטת הממשלה, ההחלטה שם גם מציינת שהוא לא מחליף אף גוף.

<יוסי קטריבס: ואגב, על מנת לא לשגות ולא לטעות אני אקרא לזה ככה: בעל התפקיד היחיד במשרדי הממשלה שציינו אותו בתפקידו, בתוך החלטת הממשלה על "ישראל דיגיטלית", שהוא חייב להיות בוועדות היישום המשרדיות, זה המנמ"רים.

<יוסי קטריבס: על מנת שלא ייווצר מצב שבו אנחנו מחלישים את המנמ"רים אלא מחזקים אותם.

<יוסי קטריבס: זאת תפיסת עולמנו, אנחנו מאמינים בה, ככה אנחנו פועלים.

<יוסי קטריבס: ומאז החלטת הממשלה יש כבר חצי שנה של ניסיון.

<יוסי קטריבס: אז יגידו אנשי התקשוב הממשלתי אם הניסיון הוא טוב או פחות טוב, יעידו הם.

<יוסי קטריבס: אני מרגיש מאוד נוח עם שיתוף הפעולה של התקשוב הממשלתי, עם מטה "ישראל דיגיטלית", ועם משרד ראש הממשלה.

<יוסי קטריבס: עיקרי ההחלטה: אז אני מתחיל מלמעלה.

<יוסי קטריבס: כמו שאמרתי וכמו שאתה אמרת, אדוני, מאמצים ספורדיים, כאלה, אחרים, היו.

<יוסי קטריבס: לא בהכרח על ידי הממשלה.

<יוסי קטריבס: מה שאנחנו מבינים מתוך מה שלמדנו בעולם זה הצורך בתכנית לאומית אחת כוללת.

<יוסי קטריבס: התכנית הזאת בהתאם להחלטת הממשלה תיכתב בשנת 2014, כך כתוב בהחלטת הממשלה.

<יוסי קטריבס: אנחנו, עד סוף שנת 2014, דוקטור יאיר שינדל שיושב לידי יהיה מופקד על זה.

<יוסי קטריבס: תיכתב תכנית לאומית אחת כוללת.

אראל מרגלית: תגיד לנו כמה מילים על הרקע שלך, דוקטור יאיר שינדל.

<יאיר שינדל: רפואה ושירות בקבע בתור רופא בשייטת.

<יאיר שינדל: בית ספר למינהל עסקים.

<יאיר שינדל: טכנולוגיות רפואיות.

<יאיר שינדל: סטארט-אפ בבוסטון שבע שנים, וארבע שנים חזרה בארץ.

<יאיר שינדל: מעורב בארגון שנקרא "מעוז" במנהיגות ציבורית בישראל.

<יאיר שינדל: ומעורב בעיקר בצד של דיגיטציה רפואית עד היום.

<יאיר שינדל: לומד עכשיו מהר מאוד תחומים נוספים.

אראל מרגלית: תודה רבה.

<יוסי קטריבס: עבר תהליך מסודר של מיון בנציבות שירות המדינה ונבחר מבין מועמדים, כולם יוצאי דופן, ראויים.

<יוסי קטריבס: אני משוכנע שהבחירה היא טובה.

<יוסי קטריבס: אז תחת תכנית לאומית אנחנו רואים פה את המאמצים שהממשלה שמה בעדיפות ראשונה.

<יוסי קטריבס: אז אפשר לראות את ה- E-Govכמאמץ ורטיקלי בצד ימין.

<יוסי קטריבס: לידו יש את המאמצים של המשרדים החברתיים.

<יוסי קטריבס: זה המקום שבו השקעה מניבה מיד השפעה ישירה על מרבית האוכלוסייה: בתחום החינוך, בתחום הרווחה, בתחום הבריאות.

<יוסי קטריבס: עסקים קטנים ובינוניים: אני חושב שלאדוני לא צריך להרחיב יותר מדי כמה החשיבות של ההימצאות ברשת לעסקים קטנים ובינוניים היא קריטית.

אראל מרגלית: אולי תעבירו את המטה לעסקים קטנים ובינוניים למשרד ראש הממשלה ואז אני אתן לכם גיבוי.

אראל מרגלית: כמו בבית הלבן.

<יוסי קטריבס: אנחנו עובדים איתו בשיתוף פעולה מלא.

<יוסי קטריבס: שאר הדברים הם לא מעולם התוכן המקצועי שאני מופקד עליו.

<יוסי קטריבס: וצוות שעוסק בנושא ערים חכמות.

<יוסי קטריבס: מובל על ידי משרד האנרגיה והמים, שהוא למעשה מתכלל את כל הסוגיה הזאת, והוא כמובן בתוך המטס הזה, הקולט, שנקרא: "מיזם לאומי – ישראל דיגיטלית".

<יוסי קטריבס: המיזם הזה פועל במסגרת ועדת היגוי.

<יוסי קטריבס: עומד בראשה מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

<יוסי קטריבס: חברים בה כל מנכ"לי המשרדים ושחקנים חשובים אחרים, כמו החשבת הכללית בהקשר לחוק הרכש, וכמו ראש המועצה הלאומית לכלכלה, כמו אגף התקציבים במשרד האוצר.

<יוסי קטריבס: כל השחקנים המשפיעים נמצאים בוועדת ההיגוי.

<יוסי קטריבס: מתחתיה פועל מטה תיאום.

<יוסי קטריבס: אני קראתי לו מטה תיאום יזמי.

<יוסי קטריבס: הוא מטה תיאום שמסנכרן מאמצים.

<יוסי קטריבס: הוא קטן.

<יוסי קטריבס: אני אומר כאן: כל מטה התיאום הזה הוא שישה אנשים.

<יוסי קטריבס: בסדר?

<יוסי קטריבס: אנחנו מתכוונים לא לנפח מטות ולא לייצר - - -

אראל מרגלית: אז איך עובדות הסמכויות?

אראל מרגלית: אז נגיד מנכ"ל, יש מנכ"ל - - -

<יוסי קטריבס: ראש מטה.

אראל מרגלית: ראש מטה.

אראל מרגלית: מנכ"ל משרד ראש הממשלה הוא יושב הראש של צוות ההיגוי.

אראל מרגלית: ואז מה בעצם הסמכות שלכם?

אראל מרגלית: מה הסמכות שלכם מתוקף לגבי המשרדים האחרים?

אראל מרגלית: איך זה עובד?

<יוסי קטריבס: נסביר.

<יוסי קטריבס: אם אתה רואה בצד שמאל למטה "צוותי יישום משרדיים".

<יוסי קטריבס: המנגנון הזה עובד בעבודה משותפת עם המשרדים.

<יוסי קטריבס: נמצאים פה, אגב, נציגים של מרבית המשרדים שנמצאים בתוך המאמץ הזה.

<יוסי קטריבס: אז זה יהיה דוקטור עופר רימון ממשרד החינוך, ונמצא פה מר רוני ספיר ממשרד הבריאות.

<יוסי קטריבס: זאת אומרת, כולם בתוך המטס הזה.

<יוסי קטריבס: אנחנו לא הולכים להחליף את המשרדים בתכנים.

<יוסי קטריבס: אנחנו הולכים יחד איתם, ובסיוע של חברות יעוץ אסטרטגיות, ולמידה של מה שקורה בעולם, להוליך את החשיבה למקומות, תרצה תקרא לזה - - -, למקומות של החזון, של איך אפשר ללמד את התלמידים בעידן הזה, איך אפשר לתת שירותי רפואה מתקדמים בעידן הזה, איך אפשר לחשוב אחרת על שירותים של רווחה בעידן הזה.

<יוסי קטריבס: ואם תרצו אני יכול להיכנס לתוך דוגמאות.

<יוסי קטריבס: נניח, משרד הבריאות לא זקוק לנו על מנת לעשות לא מעט מאמצים שהוא גם עשה במסגרת תכנית תקשוב של משרד החינוך.

<יוסי קטריבס: אבל בסוף, כשהוא בא ונכנס לתוך המכלול של "ישראל דיגיטלית", אז אנחנו מתחילים להסתכל על הדברים בצורה הרבה יותר רחבה, ואנחנו גם חושבים שאנחנו תומכים בחלק מהמאמצים שמשרד החינוך זקוק לתמיכה של משרד ראש הממשלה על מנת להוביל אותם קדימה.

<יוסי קטריבס: ואני אתן דוגמאות: אם, למשל, יש x ספרי לימוד שכל הורה משלם עליהם 800-700 שקל מידי שנה כדי להחליף את ספרי הלימוד לתלמידים.

<יוסי קטריבס: אז אנחנו בעידן שבו אנחנו מובילים מאמץ, ביחד עם משרד החינוך, של בחינה של מה זה חומרי הלימוד; והאם – ואני לא הולך לכיוונים; כי אפשר גם ללכת לכיוון ראשון של דיגיטציה של ספרי לימוד בענן, ואז יהיה לנו את הטקסטבוקים בענן.

<יוסי קטריבס: אבל כדאי להסתכל על זה גם טיפה יותר רחב: יכול להיות שחלק מהדברים לא כדאי להפוך את ה-textbook לדיגיטלי בענן, אלא כדאי להתחיל לחשוב על איכות הלימוד ועל האופי שבו אנחנו מלמדים את התלמידים בצורה אחרת.

<יוסי קטריבס: כי אנחנו מתחילים לחשוב, יחד עם משרד החינוך, על לתמרץ מורים לפתח מערכי שיעור דיגיטליים שהם לא textbook.

<יוסי קטריבס: עכשיו, ברור שההזדמנויות הטכנולוגיות היום מאפשרות לנו דברים שלא התאפשרו בעבר.

<יוסי קטריבס: היום המיזם, בוא נקרא לזה ה-.F.T.T.A – התשתית של פריסת סיבים אופטיים ברחבי מדינת ישראל מאפשרת מבחינה טכנולוגית uploading ו-downloading של תכנים ברמה של 1 ג'יגה סימטרי, שזו יכולת טכנולוגית מתקדמת.

<יוסי קטריבס: שכשהיא תהיה פה היא שמה את מדינת ישראל במקום אחר בכל הדברים.

<יוסי קטריבס: אבל זו רק התשתית.

<יוסי קטריבס: על התשתית הזאת אנחנו רוצים לפתח services.

<יוסי קטריבס: אנחנו רוצים לפתח שירותים שזו תהיה טעות או שגיאה לא לפתח אותם אם יש טכנולוגיה כזאת.

<יוסי קטריבס: חשוב לי לומר: חלק מה-services אפשר היה לפתח גם בתשתיות פחות מתקדמות.

<יוסי קטריבס: אפשר.

<יוסי קטריבס: אבל אנחנו מנצלים את ההזדמנות הזאת, ואנחנו שמים את זה על סדר היום כממשלה, ואנחנו מרכזים מאמץ, שהוא מאמץ שמובל על ידי משרד ראש הממשלה, בשיתוף כלל המשרדים.

<יוסי קטריבס: אנחנו לא רואים את עצמנו מחליפים את אף אחד מהמשרדים בתחומי אחריותם, ואני חייב להודות ששיתוף הפעולה עם כלל המשרדים הוא יוצא דופן.

<יוסי קטריבס: יוצא דופן.

<יוסי קטריבס: זה עם מנכ"לית משרד החינוך ואנשיה, מנכ"ל משרד הבריאות ואנשיו.

<יוסי קטריבס: אנחנו לקראת דיוני תקציב של 2015.

<יוסי קטריבס: שיתוף הפעולה הוא באמת יוצא דופן.

אראל מרגלית: בוא נתקדם.

<יוסי קטריבס: הלאה.

<יוסי קטריבס: חשוב כן להזכיר בכל זאת, במשפט: פורומי חשיבה בין מגזריים.

<יוסי קטריבס: אני לא אוהב את המונח שולחנות עגולים, אבל אנחנו משתפים את כל מי שיכול לתרום ולסייע.

<יוסי קטריבס: השכל לא נמצא בממשלה.

<יוסי קטריבס: יש הרבה מאוד גופים.

אראל מרגלית: ובאמת, אתם שמים פה בעיקר משרדי ממשלה.

אראל מרגלית: כלומר, איפה נמצאות העיריות המרכזיות?

אראל מרגלית: איפה נמצא פה המגזר השלישי?

אראל מרגלית: איפה נמצא פה הציבור במובן זה שאם גורם מסוים בתוך הציבור ולא משרד ממשלתי מתעסק בנושא מסוים, רוצה לקדם אותו.

אראל מרגלית: איפה הוא מתממשק אתכם?

<יוסי קטריבס: אני אומר לגבי, קודם כל, התחום המוניציפלי:

<יוסי קטריבס: אנחנו רואים את העיריות, בוודאי במקומות שבהם אתה נותן את השירותים לאזרח באמצעות העירייה: אני מדבר על מערכת החינוך, אני מדבר על מערכת הבריאות, הרווחה.

<יוסי קטריבס: העיריות תהיינה שותפות מלאות.

<יוסי קטריבס: אני יכול להגיד כאן שאנחנו נכנסים לאיזשהו פיילוט בעיר באר שבע.

<יוסי קטריבס: ראש העיר, המנכ"לית שלו, כל הגורמים מעורבים שם עד צוואר.

<יוסי קטריבס: וכנ"ל אנחנו מקיימים מפגשים של חשיבה משותפת עם גופים נוספים.

<יוסי קטריבס: כשרצינו לדבר על פיתוח סטארט-אפ , בוא נקרא לזה של ייזומים, על בסיס תשתית של 1 ג'יגה, אספנו את כל מי שיש לו יד ורגל במדינת ישראל.

<יוסי קטריבס: חלק לא מבוטל מהאנשים שיושבים כאן סביב השולחן השתתפו בדיון הזה, יחד עם עיריית תל אביב שמתקדמת בתחום במה שנקרא דִיגִיטֶל, וחשבנו ביחד מה אפשר לעשות ואיך נכון לעשות.

<יוסי קטריבס: אני רוצה לומר כאן משהו שיכול להיות שילך איתנו בהמשך - - -

אראל מרגלית: ואיפה מערכת המיסים?

אראל מרגלית: מדינת ישראל זו המדינה שמטרטרת את האזרחים הכי הרבה בכל האינטראקציה שלהם מול, כולל חברות קטנות וזעירות.

אראל מרגלית: ואם דיברת על אנגליה, אז עד 12 מיליון שקל מחזור בכלל מגישים את הדו"ח באינטרנט ובלי רואה חשבון.

<יוסי קטריבס: ושם יש הגשה.

<יוסי קטריבס: זאת אומרת, אתה מגיש, כל אחד מגיש גם אם יש לו מה וגם אם הוא לא צריך.

<יוסי קטריבס: בסוגיה של המיסוי אנחנו נמצאים בתוך חשיבה.

<יוסי קטריבס: אז - - -

אראל מרגלית: בואו, תלכו על הדברים שבאמת ישפיעו על האזרח.

<יוסי קטריבס: מכניסים ככה - - - אבל לגבי שאלתך, אדוני, כל הפורומים, כל המגזרים, יהיו שותפים לחשיבה, גם בנושאי ורטיקל או נושאים מקצועיים, וגם בנושאי רוחב.

<יוסי קטריבס: כי כשמדברים על הגנת הפרטיות ברשת זה נושא רוחבי שצריך לשתף בו את כל מי שיש לו מה לתרום, ואנחנו נעשה את זה.

אראל מרגלית: אז זה באמת גם כן.

אראל מרגלית: תגידו משהו על הנושא של הפרטיות, כי בעצם בתוך משרד ראש הממשלה פתאום מתנקזים הרבה מאוד מבסיסי הנתונים של משרד החינוך, משרד, כמו של כלל המשרדים.

אראל מרגלית: אז תגידו לנו, מצד אחד איך האזרח מקבל שירות יותר טוב; מצד שני, איך אנחנו לא מקבלים פה את האח הגדול.

<יוסי קטריבס: קודם כל, תיקון: אנחנו לא מרכזים או במשרד ראש הממשלה שום בסיס נתונים של אף ישראלי.

אראל מרגלית: למה?

<יוסי קטריבס: עוד לא דיברנו על שום; אתה מדבר על database שיש במשרדים לגבי אנשים?

<יוסי קטריבס: אין.

<יוסי קטריבס: אנחנו עוד לא בשום מקום כזה.

אראל מרגלית: אבל אם פונה אליי מישהו בנושא של חינוך, ואני רוצה לעזור לו, ואני יודע באיזה בית ספר הוא, online, אז למה אין לי מידע?

<יוסי קטריבס: זו לא היכולת שקיימת היום במשרד ראש הממשלה.

<יוסי קטריבס: אני לא - - -

אראל מרגלית: לא, אני מבין, אבל זה חלק מהמיזם.

<יוסי קטריבס: אני לא בטוח שצריכה להיות - - - למשרד ראש הממשלה.

<יוסי קטריבס: אנחנו עדיין לא במקום הזה.

<יוסי קטריבס: אתה תפנה ותמשיך לפנות למשרד החינוך.

אראל מרגלית: אוקיי.

<יוסי קטריבס: קצת על איך זה נראה.

<יוסי קטריבס: זה מסודר פחות או יותר לפי - - -.

<יוסי קטריבס: זאת אומרת, אם אנחנו מתחילים משכבת התשתיות, ונמצאים פה גם אנשי משרד התקשורת, בסוף התשתית זו אותה תשתית של ה-.H.T.T.F – ה-fiber to the home, שנפרסת על ידי חברת, היום השם שלה זה Unlimited, מה שהיה I.B.C..

<יוסי קטריבס: אבל אני חוזר ואומר: זה יכול להיות על בסיס כל תשתית אחרת שמאפשרת.

<יוסי קטריבס: אני כממשלה, אם מחר תהיה חברה אחרת או שתהיה יכולת טכנולוגית אחרת שמאפשרת לשים על התשתית של היישומים – שווה לכל נפש.

אראל מרגלית: אתם אגנוסטים לטכנולוגיה.

<יוסי קטריבס: חד משמעית.

אראל מרגלית: כלומר, אם מישהו מגיע ויש לו מערכת שמגיעה לבית בכבלים, מה אכפת לכם?

<יוסי קטריבס: ממש לא אכפת לנו.

<יוסי קטריבס: - - - המיזם הזה יתעסק עם התשתיות הטכנולוגיות שהן תשתיות רוחביות, שנדמה לי שכבר הרחבתי עליהן.

<יוסי קטריבס: - - - המיזם הזה יעסוק בתשתיות אחרות שהן רמות: אבטחת מידע, הרשות למשפט וטכנולוגיה, אבטחת מידע ורגולציות אחרות.

<יוסי קטריבס: למשל: עם החשבת הכללית אנחנו בדין ודברים על חוק חובת המכרזים בהסתכלות של התקשרויות בתהליכי מחשוב.

<יוסי קטריבס: כמובן, עידוד של תעשיית ה-.T.C.I וטיפוח הון אנושי; גם המדען הראשי, גם משרד הכלכלה, מר רן קיוויתי – עסקים קטנים ובינוניים.

<יוסי קטריבס: כולם בתוך המטס הזה בצורה מאוד-מאוד מתואמת.

<יוסי קטריבס: אני רוצה רק להקדיש בשקף הזה, להקדיש רק לקובייה העליונה בצד ימין.

<יוסי קטריבס: יש מה לעשות בתחום הזה.

<יוסי קטריבס: אם לא תישאל השאלה אז אני אקדים ואומר:

<יוסי קטריבס: סגן השר אופיר אקוניס מוביל בתוך "ישראל דיגיטלית" וגם כאן, בצורה מתואמת לחלוטין, ועדה שעניינה צמצום הפער הדיגיטלי.

<יוסי קטריבס: לא מזמן היה מיזם של "מחשב לכל ילד".

<יוסי קטריבס: אנחנו כבר צריכים להתחיל להסתכל על המיזם הזה בצורה טיפה שונה, כי בעידן שבו אפשר לשים את המידע בענן אז לא צריך לילדים לתת מחשבים אלא אפשר לתת להם איזו תחנת קצה אם תשתית התקשורת מאפשרת להוריד את הנתונים בצורה טובה ואיכותית.

<יוסי קטריבס: אז אתה מוזיל את העלויות, אתה יכול לתת יותר ליותר ילדים.

<יוסי קטריבס: ואני גם פותח ואומר: אנחנו כבר גם מסתכלים על לא לתת מחשב לכל ילד אלא לראות את התפיסה של bringer on device - - -

אראל מרגלית: ונניח המיזם הזה זה מיזם של משרד החינוך או מיזם של המטה?

<יוסי קטריבס: איזה?

<יוסי קטריבס: של "מחשב לכל ילד"?

אראל מרגלית: נניח.

אראל מרגלית: כן.

אראל מרגלית: נניח שאנחנו - - -

<יוסי קטריבס: "מחשב לכל ילד" הוא מיזם שכבר הוא ישן, הוא - - -

אראל מרגלית: אז נניח שאנחנו מחליטים לשדרג את - - -

<עופר רימון: - - -

<יוסי קטריבס: אז הנה דוקטור עופר רימון ממשרד החינוך כאן, יאמר לך שרק לפני שבוע קיימנו דיון שבו אנחנו מדברים על התפיסה של bringer on device.

<יוסי קטריבס: קרי, כל ילד שבא עם המכשיר שלו ואנחנו מאפשרים לתכנים להגיע למכשיר של הילד; ומה עושים אם רוצים לייצר סביבה שוויונית ולתת לכל הילדים את היכולת בצורה דומה, עם כל ההסתכלות היותר רחבה, חברתית, ולא רק הסתכלות צרה של ה"מחשב לכל ילד".

<יוסי קטריבס: ולכן זו עבודה שנעשית.

<יוסי קטריבס: חושבים, אני מקווה על רוב הדברים.

<יוסי קטריבס: ואני מקווה שגם נדע לתת מענה לדברים שהם דורשים קבלת מענה איכותי.

<יוסי קטריבס: אני חושב שנדלג על הדבר הזה.

<יוסי קטריבס: זה ממחיש את מה שקורה במדינות שבהן התחילה תכנית לאומית.

<יוסי קטריבס: אני רוצה לומר שבדנמרק אנחנו מתכננים לקיים ביקור.

<יוסי קטריבס: אנחנו נלך לראות שם בית ספר דיגיטלי.

<יוסי קטריבס: אני פגשתי את ראש התכנית הדיגיטלית בדנמרק.

אראל מרגלית: אז איך זה נעשה שם, נניח, בדנמרק?

<יוסי קטריבס: תכנית לאומית - - -

אראל מרגלית: זה נעשה ברמה של תכנית לאומית שנוהלה, איך?

<יוסי קטריבס: יש תכנית לאומית.

<יוסי קטריבס: הוקמה סוכנות לדיגיטציה, דומה למטה של "ישראל דיגיטלית" כאן.

<יוסי קטריבס: דנמרק היא מדינה, באופייה קצת שונה.

<יוסי קטריבס: היא הולכת לשיטה של enforcement.

<יוסי קטריבס: זאת אומרת, היא מודיעה: החל מתאריך כך וכך – חלק מהתהליכים הם בחקיקה – השירות הזה יינתן אך ורק בצורה דיגיטלית.

אראל מרגלית: ראש הממשלה שם זה בורגן.

<ענת לוי: אבל אין להם מלחמות.

<יוסי קטריבס: אז אין להם מלחמות, ויש להם תקציב אחר, והאילוצים שלהם הם שונים, והם יכולים לעשות מה שממשלת דנמרק מוצאת לנכון בסדרי העדיפויות שלה.

<יוסי קטריבס: יחד עם זאת, יש הרבה דברים שאפשר ללמוד.

<יוסי קטריבס: לא צריך להמציא גלגל.

<יוסי קטריבס: ולכן בחלק מהמקומות אנחנו נלמד ממה עשו במדינות אחרות, ובחלק מהמקומות אנחנו, כמובן, אני חושב, שהמוח שלנו והיכולות כאן יכולות להפוך את מדינת ישראל למובילה בתחום ולמודל אחרי זה למדינות אחרות.

<יוסי קטריבס: מה שיאפשר למדינת ישראל גם להיות יצואנית של טכנולוגיות ושל שיטות בתחום הזה לכלל העולם.

<יוסי קטריבס: אני אמרתי קודם מילה לגבי gov.uk – המודל הבריטי.

<יוסי קטריבס: כאן זה ממש מהתנסות אישית.

<יוסי קטריבס: אגב, אני פותח סוגריים: מדינת ישראל כבר חתמה על - - - עם הבריטים ועל שיתוף פעולה דיגיטלי.

<יוסי קטריבס: גם הצטרפה לפורום שנקרא D8, שזה שמונה מדינות דיגיטליות מתקדמות.

<יוסי קטריבס: דרום קוריאה שם.

<יוסי קטריבס: ואני חושב שהיא תימצא נתרמת מהמהלך הזה לא פחות מתורמת.

<יוסי קטריבס: אם ניקח את ה-gov.uk כמאמץ של ממשל זמין, בואו נקרא לזה, בתוך המעמד של "ישראל דיגיטלית"; אז אם אנחנו ניקח את המודל הבריטי, אפשר לראות כאן מספרים.

<יוסי קטריבס: בסוף, כשאנחנו נבוא לדיונים עם משרד האוצר אנחנו נצטרך גם להראות בחלק מהדברים מודלים של .I.O.R ולהגיד אם אני מבטל טפסים בשירות הציבורי והופך את התהליך לדיגיטלי – כמה כסף אני חוסך.

<יוסי קטריבס: זה לא רק כמה אני משקיע.

<יוסי קטריבס: אז אפשר לראות כאן, המהלך שהבריטים עשו ב-gov.uk, כמה חסך להם בשנה, למשק – 1.8 מיליארד פאונד בשנה.

<יוסי קטריבס: אני פגשתי את ליאה מקסוול, ראש התכנית הדיגיטלית הבריטית.

<יוסי קטריבס: פשוט מרשים.

<יוסי קטריבס: ואנחנו באמת הולכים ללמוד מהבריטים.

<יוסי קטריבס: אגב, הם הציעו לנו שיתוף פעולה, כולל להסתייע בקוד פתוח שבו הם כתבו חלק מהדברים, ואנחנו נעסוק בדבר הזה.

<יוסי קטריבס: אתם יכולים לראות פה את העלויות של מחיר פעולה דיגיטלית מול פעולה טלפונית ומול פעולה פיזית.

<יוסי קטריבס: אז אני חושב שלא צריך להרחיב מעבר לזה על המשמעות של זה להוצאות של הממשלה, והאפקטיביות וליעילות.

<יוסי קטריבס: כאן שמנו מספר דוגמאות, ובזה אני אסיים, של דברים שאפשר לעשות בעידן הזה של השירותים הדיגיטליים של ממשלה לאזרחיה.

<יוסי קטריבס: אז נתתי את הדוגמה של מערכת החינוך עם מה זה עושה.

<יוסי קטריבס: כשיצאנו לדרך קראנו לזה מודל היהלום.

<יוסי קטריבס: מה אומר מודל היהלום?

<יוסי קטריבס: בגדול, מודל היהלום אומר שהתכנים נמצאים בענן; התווך הוא תווך איכותי שמאפשר הבאה של התוכן לתחנת הקצה, שהיא הצד השני של היהלום; ובצד אחד יש חוכמת המונים.

<יוסי קטריבס: אגב, לא חייבים אנשי חינוך כדי לייצר תכנים.

<יוסי קטריבס: אני בטוח שבמרכז הפיתוח של אינטל יודעים לייצר שיעור בפיזיקה, אחרי זה תחליט מערכת החינוך אם היא מכניסה אותו לתוך תכנית הלימודים הפורמלית או שזה מחוץ למערכת הלימודים הפורמלית וילמד ממנה מי שרוצה ללמוד ממנה.

יואב בן צור: האם במסגרת הזאת אתם דאגתם שגם, ישנן קבוצות של מיעוטים שאולי אין להם גישה לאינטרנט או שמטעמי דת לא מתחברים לאינטרנט – להשאיר להם איזושהי גישה טלפונית או משהו אחר?

<יוסי קטריבס: תודה רבה על השאלה.

<יוסי קטריבס: זו אחת מהסוגיות המרכזיות שדיברתי עליהן בקובייה הימנית, בנדבכים – האוריינות הדיגיטלית.

<יוסי קטריבס: יש לנו אוכלוסיות שאנחנו צריכים לתת להן מענה בנגישות לרשת, ואני חושב שציינת את האוכלוסיות האלה.

<יוסי קטריבס: אנחנו נעסוק בזה.

<יוסי קטריבס: היה במשרד האוצר פרויקט שנקרא להב"ה, שהוא מין מרכזים קהילתיים כאלה שמטרתם העמקת האוריינות הדיגיטלית של אוכלוסיות.

<יוסי קטריבס: אנחנו נסתכל גם אם אפשר לעשות דברים נוספים יותר טובים עם המרכזים האלה, שהמטרה החשובה שלהם זה באמת אוכלוסיות שעד היום לא ידעו או לא רצו או לא הבינו את התועלת שבנגישות הזאת.

<יוסי קטריבס: צריך לחשוף אותם – זה כל אוכלוסייה בהתאם ליכולת או המידה של האפשרות – לחשוף אותם לסוגי שירותים, להתאים את סוגי השירותים לאוכלוסיות.

<יוסי קטריבס: החשיפה צריכה לבוא בשתי דרכים: האחת, זה תשתית שמביאה את זה אליהם.

<יוסי קטריבס: השנייה, זה תכנים שהופכים להם את זה לכדאי.

<יוסי קטריבס: הרי תיקחו את הדוגמה של Waze – סליחה על הדוגמה אבל אפשר לתת דוגמאות אחרות – גם שם אזרח, למשל, ב-Waze, הוא מסמן שהוא מוכן לוותר במידה מסוימת על הפרטיות על מנת לקבל שירות.

<יוסי קטריבס: אנחנו נצטרך להסתכל על כל המודלים.

<יוסי קטריבס: יש מודלים כאלה, פגשנו מודלים כאלה בעולם, ובסוף זה יהיה למצוא את נקודת האיזון בין השירות המתקדם למול המחירים או ההגנות שצריך לתת.

<יוסי קטריבס: ובסוף הכול זה עניין של איזונים.

<יוסי קטריבס: אנחנו בהחלט רוצים להגיע למקסימום האוכלוסייה על מנת שכולם יזכו ליהנות מהשירותים המתקדמים.

אראל מרגלית: תודה.

אראל מרגלית: תודה רבה, מר יוסי קטריבס.

אראל מרגלית: ועכשיו מר רז הייפרמן ממשרד האוצר.

אראל מרגלית: אז בוא תספר לנו, אתה ממלא מקום מנהל התקשוב הממשלתי.

אראל מרגלית: ועכשיו כשאתם מדברים אז תעשו לנו קצת סדר.

אראל מרגלית: כי ישנם כמה גורמים ואנחנו רוצים להבין את ההירארכיה ואת המבנה בין המאמצים השונים.

אראל מרגלית: יש את "ישראל דיגיטלית", ויש את מטה התקשוב במשרד האוצר.

אראל מרגלית: ממשל זמין שאני מבין שעכשיו - - -

<רז הייפרמן: הוא חלק מהמטה.

<רז הייפרמן: אני מיד אסביר.

אראל מרגלית: הוא חלק.

אראל מרגלית: ואת מטה הסייבר – גם כן במשרד ראש הממשלה; וגם מטה הסייבר במשרד האוצר.

אראל מרגלית: אז בואו, תעשו לנו קצת סדר כדי שלא נלך לאיבוד.

<רז הייפרמן: בסדר גמור.

<רז הייפרמן: התקשוב הממשלתי הוא גוף יחסית חדש, הוקם לפני כשנתיים, קצת יותר, והוא בעצם מגלם, הייתי אומר שלושה נושאים מרכזיים שבהם הוא עוסק: אחד, הוא גוף מתודולוגי, גוף מנחה, מטה, מקצועי, שמסתכל על כלל משרדי הממשלה בכל מה שקשור לעולם התקשוב.

<רז הייפרמן: ובהקשר הזה אנחנו בשיתופי פעולה מאוד נרחבים עם כל המנמ"רים של כל משרדי הממשלה.

<רז הייפרמן: יש בתוך המטה של התקשוב מספר פונקציות שעוסקות בקביעת סטנדרטים, ומתודולוגיות וטכנולוגיות שהן בעצם רוחביות בכלל הממשלה.

<רז הייפרמן: אני מדגיש: גוף מטה שמטרתו לייצר בעצם פורומים לשיתופי פעולה וחשיבה משותפת.

<רז הייפרמן: הגוף השני נקרא: היחידה לשיפור השירות.

<רז הייפרמן: שגם הגוף הזה הוא גוף מטה, אבל בעל אופי שונה, שעוסק בשיפור השירות לאזרח ומעלה את המודעות של הנושא של החשיבות של השירות במגזר הציבורי.

<רז הייפרמן: ובהקשר הזה נמצאת פה הגברת צופית חי שמנהלת את היחידה הזאת.

<רז הייפרמן: היא עוסקת, היחידה שלה עוסקת במגוון נושאים שמטרתן בסופו של דבר לאפשר לממשלה לשפר את השירות לאזרחים ולפתח מדדים – מהו טיב השירות של המשרדים השונים; לפתח מודעות במשרדים של איך נותנים שירות לאזרחים; ובין היתר, גם לפתח ערוצים.

<רז הייפרמן: ופה בעצם, דרך הערוצים, בא המגע עם התקשוב.

<רז הייפרמן: והממד השלישי בתוך פעילות התקשוב הממשלתית הוא גוף הביצוע.

<רז הייפרמן: וממשל זמין כדוגמה הוא גוף רוחבי של כמעט כל גופי הממשלה.

<רז הייפרמן: ובמקום שכל אחד ממשרדי הממשלה יקים מערך לנגישות לאינטרנט, יקים כל מיני שירותים ואפליקציות שיתופיות, אז כל הנושאים האלה מרוכזים בתוך הגוף הזה שנקרא ממשל זמין – מר אופיר בן-אבי נמצא פה, הוא מנהל את הפעילות הזאת, כ-240 איש.

<רז הייפרמן: פעילות גדולה, מורכבת.

<רז הייפרמן: למשל: שם אנחנו מרכזים מאמץ גדול מאוד בתחום אבטחת המידע כדי להבטיח שגופים עוינים לא יוכלו בקלות לחדור אל תוך המערך הממשלתי.

<רז הייפרמן: אז אלה שלושת המרכיבים המרכזיים - - -

אראל מרגלית: אז בעצם יש את משרד הביטחון שתחתיו יש את השמירה על ארגוני הביטחון; - -

<רז הייפרמן: כן, זה מלמ"ב.

<רז הייפרמן: כן.

אראל מרגלית: - - יש את משרד ראש הממשלה, שיש את מטה הסייבר - -

<רז הייפרמן: נכון.

<רז הייפרמן: מיד אני אתייחס לזה.

אראל מרגלית: - - שהוא מביא אסטרטגיית סייבר - -

<רז הייפרמן: נכון.

<רז הייפרמן: לאומית.

אראל מרגלית: - - אזרחית, לאומית.

<רז הייפרמן: לאומית.

אראל מרגלית: ויש אתכם, שאתם שומרים ברמת - - -

<רז הייפרמן: על הנכסים של; נכסי המידע, הייתי קורא לזה, של הממשלה: כל אתרי האינטרנט, על כל מערך המיילים שנכנס ויוצא מהממשלה; מסרים שעוברים בין היחידות השונות.

<רז הייפרמן: אז אלה בעצם שלושת המרכיבים שמרכיבים היום את התקשוב הממשלתי.

<רז הייפרמן: ואם להתחבר לפתיחה של מר יוסי קטריבס, אני חושב שאנחנו יכולים לראות כאן השלמה מאוד טובה של המושג שנקרא "ישראל דיגיטלית" עם המושג "התקשוב הממשלתי".

<רז הייפרמן: כלומר, אין פה חפיפה אלא יש פה השלמה והרבה סינרגיה.

<רז הייפרמן: וכמו שאתם רואים, גם מופיע שם המושג E-Gov שזה אחד מהתחומים הוורטיקליים שבהם "ישראל דיגיטלית" מטפלת.

<רז הייפרמן: אבל למען האמת, התקשוב נמצא בכל הוורטיקליים האחרים, ביחד עם המנמ"רים של אותם משרדים, שבהם ביחד אנחנו מוודאים שכל השרשרת הזאת שנקראת שרשרת האספקה הדיגיטלית באה לידי ביטוי: מטיב השירות, ודרך מערכות המידע של המשרדים, דרך תשתיות רוחביות וכך הלאה.

<רז הייפרמן: כך שאני רואה את המהלך הזה של מעבר התקשוב הממשלתי למשרד ראש הממשלה ולעבוד ביחד עם המטה של "ישראל דיגיטלית" כהזדמנות, כמכפיל כוח, כיכולת לעבוד ביד ולקדם את המיזם הלאומי, כאשר המיקוד שלנו הוא, נקרא לזה: העבודה של הממשלה יותר מבחינת כל מערכות המידע הפנימיות וההנגשה שלהן אל האזרחים, וביחד ובתיאום עם המטה של "ישראל דיגיטלית" על המאמצים הוורטיקליים שלה.

<יוסי קטריבס: רק בכל זאת, אדוני, אבל עוד משפט, רק תיקון קטן: עדיין לא התקבלה החלטת ממשלה להעברה של התקשוב הממשלתי.

אראל מרגלית: לא, לא, אני מבין.

אראל מרגלית: זה עוד - - -

<רז הייפרמן: ברור - - -

<יוסי קטריבס: בתהליכים.

<יוסי קטריבס: שלא חלילה, שיש איזו החלטה שהתקבלה.

<רז הייפרמן: כן, אנחנו בתהליך.

אראל מרגלית: דוקטור עופר רימון ממשרד החינוך.

אראל מרגלית: תגיד לנו איך אתה רואה את זה.

אראל מרגלית: ובכלל, אתה יודע, אנחנו מדברים, יש לנו עכשיו מצבי חירום, יש לנו מצבים שהילדים רוצים לדעת מה קורה, ההורים רוצים לדעת מה קורה.

אראל מרגלית: אז אולי תנצלו את ההזדמנות הזאת גם לדבר על איך אתם הייתם רוצים שהדברים ייראו אחרת בקשר עם האזרח, מה קורה היום?

אראל מרגלית: ומה יקרה בעידן החדש?

<עופר רימון: אז קודם כל אני רוצה להגיד באופן כללי שגם אם מר רז הייפרמן בתפקידו כממונה על התקשוב הממשלתי, וגם מאז שמר יוסי קטריבס התחיל במיזם של "ישראל דיגיטלית" אנחנו עובדים בקשר מאוד הדוק.

<עופר רימון: ואני, כמי שאחראי על כל נושא התקשוב במשרד החינוך תמיד מסתכל על הדברים האלה, שגורמים כאלה יכולים להיות או - - -.

<עופר רימון: זאת אומרת, מאפשרים, ולעזור לנו לחשוב בגדול.

<עופר רימון: ומצד שני, כיאה למערכות בירוקרטיות, הם יכולים להיות גם חסם וקושי.

<עופר רימון: אנחנו מאוד נהנים מהעבודה.

<עופר רימון: מר רז הייפרמן, מאז שהוא נכנס לתפקיד, אני חייב להגיד שמהזווית שלנו אנחנו מרגישים שאנחנו בעידן של עבודה מדהימה: דברים עובדים ביעילות רבה ומתקדמים מאוד יפה, וזה חשוב להזכיר את זה.

<עופר רימון: תראה, העניין של מערכת חינוך דיגיטלית, מערכת חינוך מתוקשבת, זו תכנית שאנחנו עובדים עליה כבר כמה שנים.

<עופר רימון: אנחנו יצאנו עכשיו לגישה חדשה, למחשוב ענן, והצגנו אותה בהרבה מקומות.

<עופר רימון: מיזם כמו "ישראל דיגיטלית" מאפשר לנו לחשוב יותר בגדול, מאפשר לנו לעשות סינרגיה יותר טובה עם עוד משרדים ממשלתיים.

<עופר רימון: ושוב, רק מוסיף למהלכים שאנחנו עושים.

<עופר רימון: אני רציתי לעשות רגע brake.

<עופר רימון: נמצא איתי מר רוני דיין, מנהל אגף המערכות הטכנולוגיות שלנו, התקשוב בבתי הספר, ורציתי רק שהוא ייתן לך, התבקשתי תמונת מצב על מה קורה עכשיו, איך אנחנו עובדים מול בתי ספר במצב של חירום.

אראל מרגלית: מצוין.

<רוני דיין: אוקיי.

<רוני דיין: במהלך היום עשרות אלפי תלמידים נמצאים במערכות האינטרנטיות בארבע מסגרות: מסגרת אחת חשובה מאוד היא מרחבי למידה כיתתיים באתרי בתי הספר שתכננו ובנינו אותם עוד מלכתחילה.

<רוני דיין: התלמידים במהלך השנה גם תורגלו לעבוד בהם.

<רוני דיין: ובתוך המסגרת הזאת, המחנכים של הכיתות ביחד עם היועצים והפסיכולוגים מתקשרים עם התלמידים.

<רוני דיין: דרך זה גם ההורים יכולים לתקשר.

<רוני דיין: עשרות אלפים של תלמידים נמצאים באותו רגע בתוך האתרים האלה בטווח של 40-0, שהוא הטווח שכרגע אנחנו מאוד רגישים אליו.

<רוני דיין: שלוש מסגרות נוספות הן אחת שחלק גדול מהאנשים שיושבים פה שותפים לנו בו, זה אתרים של ספקי התוכן שמספקים לאורך השנה סביבות למידה מתוקשבות לתלמידים, ואנחנו פתחנו אותן לכל אוכלוסיית ישראל.

<רוני דיין: כלומר, גם אלה שלא נמצאים בטווח 40-0.

<רוני דיין: כולם יכולים להיכנס באופן חופשי לאתרים האלה.

<רוני דיין: ואנחנו רואים שם עשרות רבות גם כן של, כלומר אלפים.

<רוני דיין: פשוט זה מספרים מאוד-מאוד גדולים.

<רוני דיין: פתחנו קייטנות שאנחנו ברגע נתון רואים שאלפי תלמידים נמצאים באותו רגע בקייטנות ספציפיות שאנחנו קוראים להן קייטנות וירטואליות, שזה מורה ברשת שעובד עם ילדים על נושאים שקשורים אמנם לתחום התקשוב אבל מעשירים את הידע שלהם, כמו סקראץ' ועוד כל מיני כאלה פעילויות שמושכים גם את הילדים בהיבטים של מחשבים וגם בנושאים של הפגה.

<רוני דיין: ובאתר הרשמי של משרד החינוך שאנחנו רואים כניסות עצומות של הורים ותלמידים.

<רוני דיין: מכיוון ששם, באתר הזה, אנחנו מרכזים למעשה את כל המידע שקשור לפעילויות השונות, ואנחנו רואים את הכניסות הרבות של ההורים, כמו שאמרתי, ושל התלמידים, שהם יכולים לעשות בזה שימוש.

<רוני דיין: בסך הכול, אנחנו מודדים את ההיקפים האלה ואנחנו רואים שאוכלוסייה רבה של ישראל מכל מיני אזורים בארץ, לאו דווקא מאלה שבאזור 40-0, נכנסים ועושים בזה שימוש, ואנחנו רואים בזה - - -

אראל מרגלית: תודה רבה.

אראל מרגלית: דוקטור עדי קפליוק ממרכז השלטון המקומי.

אראל מרגלית: בוא, תגיד לנו איך אתה מתממשק עם התכנית הלאומית הזאת, ואיך אתם רואים את עצמכם משתלבים.

<עדי קפליוק: אני אחזור על דברים שאני אמרתי בוועדה של סגן השר אופיר אקוניס.

<עדי קפליוק: אנחנו כמובן מברכים על כל תכנית לצמצום פער דיגיטלי.

<עדי קפליוק: מדינת ישראל בנויה מכ-250 רשויות מקומיות, ואני מניח שאם לא יהיה פער דיגיטלי בין הרשויות המקומיות אז זה ישליך על האזרחים, אבל הבעיה היא שיש לנו פער מאוד-מאוד גדול בין הרשויות המקומיות, ואני חושב שיש קורלציה בין הדיגיטליות של הרשות המקומית, השירותים הדיגיטליים שהיא נותנת, לבין ההשלכה על התושבים.

<עדי קפליוק: ולכן לפני מספר שנים אני הייתי בין אלה שזימנו שיתוף פעולה עם התקשוב הממשלתי, ואף הבאנו את זה לוועדה הזאת.

<עדי קפליוק: הוועדה הזאת הטילה עלינו לכתוב מסמך שמגדיר את שיתוף הפעולה בינינו.

<עדי קפליוק: המסמך הוגש לפני שנה.

<עדי קפליוק: אני אקריא לכם את החזון: יצירת מסגרת פתרון לשירותים דיגיטליים משותפים לממשל המרכזי והמקומי, ממוקד לקוח, אשר יאפשר גישה מלאה לכל השירותים הנדרשים לו במקום, בזמן ובאמצעי הנוח לו, ובאמצעות כך להביא לשיפור משמעותי ומתמשך ברמת היעילות והשירות לציבור.

<עדי קפליוק: זה נכתב לפני שנה.

<עדי קפליוק: מאז הרבה לא נעשה, לצערי, ואפילו יש דברים שהלכו אחורה.

<עדי קפליוק: ישנם גם הרבה מיזמים ממשלתיים שאנחנו בעדם ואנחנו מברכים עליהם, אבל לעיתים דרישות הסף ובעיות תקציביות, בעיקר של הרשויות החלשות, לא נותנות להן להיכנס לכך, וזה מגדיל את הפער הדיגיטלי.

<עדי קפליוק: ואני חושב שאם אנחנו רוצים להיות יותר, לא יודע אם להגיד את המילה תכלס, אבל צריך להיכנס פה יותר לשורש הבעיה כי הממשל הזמין נמצא בשלטון המקומי, והאזרח מגיע לשלטון המקומי כמעט בכל בעיה, ושם נמצאים הממשקים, ושם צריך להביא הרבה מאוד משאבים ולמקד את הפתרונות.

אראל מרגלית: זה נושא גדול.

אראל מרגלית: כלומר, אנחנו רואים את זה כשאנחנו מתעסקים בנושא של משרד החינוך והפערים בין הרשויות, כשאנחנו רואים את זה כרגע לגבי גודל הכיתות.

אראל מרגלית: אז יש איזושהי דילמה בתוך הממשלה, שהרבה מאוד פעמים פונים לרשויות החזקות יותר שיעזרו לממן את הרשויות המוחלשות יותר, והרשויות החזקות יותר מתקוממות ואומרות: תקשיבו, אתם רוצים לממן את הפערים ואתם רוצים לבוא חשבון על זה שילד בקטמון ח' מקבל 3,300 שקל לשנה השקעה, וילד ברמת השרון מקבל 9,700 שקל השקעה בשנה, אז בואו תתקצבו את זה מהתקציב המרכזי של מדינת ישראל ותשלימו את הפער.

אראל מרגלית: אל תיקחו על חשבוננו.

אראל מרגלית: הרי היה גם את כל הקטע הזה עם הארנונה של 430 מיליון שקל, שבוועדת הכספים אישרנו הלוואה.

אראל מרגלית: בתנאים נוראיים אמנם, אבל מהרשויות החזקות לרשויות החלשות יותר.

אראל מרגלית: אז באמת, איך אתה?

אראל מרגלית: זה באמת נושא גדול.

אראל מרגלית: כלומר, זה יכול להיות עוד מקום שבו או חלק מהפערים נותנים עליהם את הדעת ברמה המרכזית.

אראל מרגלית: כי קשה מאוד לעשות את זה ברשות אחרי רשות אם רשות מסוימת מפגרת בצורה דרמטית אחרי רשות אחרת בדיגיטציה וביכולת של הנגישות של האזרחים לחינוך, לשירותים וכולי.

אראל מרגלית: אז איך?

אראל מרגלית: איזה שיניים יהיה למאמץ הזה כדי לתת לרשויות שנמצאות כרגע מאחור או מקומות שנמצאים מאחור בארץ כדי להיכנס ולהשלים חלק מהפערים?

<יוסי קטריבס: קודם כל, אני חושב שיש פה אתגר.

<יוסי קטריבס: אני חושב שהאתגר הבסיסי או הראשוני הוא הפריסה.

<יוסי קטריבס: בסדר?

<יוסי קטריבס: אנחנו צריכים קודם כל לראות שזה.

<יוסי קטריבס: אנחנו מנסים בכל דרך אפשרית.

<יוסי קטריבס: בסוף יש זכיין, יש לו תנאי רישיון.

<יוסי קטריבס: ואני יודע ששר התקשורת משקיע מאמצים רבים מאוד על מנת לעודד ולקצר את לוחות הזמנים של הפריסה ולהשפיע על פריסה רחבה, כי בסוף זו מדיניות של הממשלה להגיע לשטחים הכי נרחבים של מדינת ישראל בלוח זמנים הכי קצר.

<יוסי קטריבס: זה אתגר ראשון שהממשלה מודעת לו ועוסקת בו.

<יוסי קטריבס: זה אחד.

<יוסי קטריבס: הדבר השני שאני רוצה לומר, ואני מסכים לחלוטין עם מה שאמר כאן מר עדי קפליוק: אני דווקא חושב אבל שהדיגיטציה היא לא סיכון, אני חושב שהיא הזדמנות.

<יוסי קטריבס: מפני שאם אתה רוצה להגיע בחינוך איכותי לילד בשדרות, לילד בקריית שמונה, ולתת להם את אותה איכות חינוך של הילד בתל אביב או במרכז הארץ, אז אני חושב שהרשת היא הזדמנות, היא לא איום, מפני שהתכנים יהיו תכנים זהים, והיכולת לשתף בתכנים תהיה טובה יותר; ואפילו היכולת להשתמש במורים, בין אם בסינכרוני ובין אם באסינכרוני, בשיעורים לילדים בכל קצווי הארץ – היא תשתפר, היא לא תיחלש.

<יוסי קטריבס: ואפילו אני לא רוצה להיכנס כאן אפילו למיזמים או דברים שאנחנו חושבים עליהם.

<יוסי קטריבס: אפילו לחזק אוכלוסיות חלשות בשיעורי עזר.

<יוסי קטריבס: אתה תוכל לתת שיעור ברשת עם מורה שיושב בתל אביב ותלמידים משתי קצוות הארץ.

<יוסי קטריבס: ואני אפילו מקווה כי זה עוד לא סוכם – אני מזכיר, אנחנו חצי שנה אחרי שיצאנו לדרך וראש מטה אחרי יום בתפקיד – אנחנו גם רוצים שהשירותים האלה יהיו חינם אין כסף, אם זה יתאפשר.

<יוסי קטריבס: אז אני חושב, ואמרתי את זה כשהתחלנו את הסקירה: הממשלה רואה במיזם הזה מיזם חברתי.

<יוסי קטריבס: ברור לחלוטין שהשלטון המקומי, בתוך השירותים שהממשלה נותנת לאזרחים שלה, הוא שחקן חשוב.

<יוסי קטריבס: אני לא רוצה להסתכל מה היה שנה אחורה.

<יוסי קטריבס: קשה לי להעיד על הדברים שהיו שנה אחורה.

<יוסי קטריבס: אנחנו מבינים שלא כל מה שהיה בשנה האחרונה הוא הכי טוב שאפשר.

<יוסי קטריבס: אנחנו גם מנסים לתקן.

<יוסי קטריבס: זאת אומרת, המהלכים שאנחנו רואים כאן, גם בהקמה של מטה במשרד ראש הממשלה ויציאה למיזם לאומי; גם בהסתכלות על איפה נכון שיישב התקשוב הממשלתי כחלק ממאמץ כולל; וגם בשירותים שאנחנו רוצים לתת לאזרחים שלה.

<יוסי קטריבס: אני חושב שיש פה הסתכלות שעליה דיברתי, הסתכלות לאומית אחת, מתואמת, מסונכרנת, ששותפים לה כל מי שיושב כאן סביב השולחן וכאלה שלא נמצאים כאן.

אראל מרגלית: מה אתה אומר?

אראל מרגלית: בוא, בוא, דבר חופשי.

אראל מרגלית: אנחנו צריכים לתת פה הנחיות ואנחנו צריכים לאשר את זה.

אראל מרגלית: וזה, בסופו של דבר, הדבר הזה מתחיל בסגנון מסוים.

אראל מרגלית: יש פה את הבעיה של הפערים גם בתחום הזה.

אראל מרגלית: אז בוא, דבר ברור.

אראל מרגלית: תגיד לנו איזה הדגשים אתה ממליץ לנו לתת למיזם הזה.

<עדי קפליוק: שמעתי פה על רשתות תקשורת רחבות שיהיו בשלטון המקומי.

<עדי קפליוק: נכון?

<יוסי קטריבס: שמעת על פריסה של תשתית סיביים אופטיים בכל רחבי מדינת ישראל.

<עדי קפליוק: כן.

<עדי קפליוק: אוקיי.

<עדי קפליוק: האם אתם הולכים לממן את זה בשלטון המקומי?

<עדי קפליוק: זו שאלה.

<עדי קפליוק: או האם מטילים את זה על הרשויות המקומיות?

<עדי קפליוק: שאלה פשוטה.

<עדי קפליוק: לוח זמנים, כוח אדם להדרכה.

<עדי קפליוק: האם אתם מודעים לכך שרמת אתרי האינטרנט בין הרשויות המקומיות שונה, רמת השקיפות, השירותים הניתנים?

<עדי קפליוק: הוזכר פה פרויקט דיגיטל בתל אביב.

<עדי קפליוק: זה בעצם ה-100, אבל יש גם קרוב לאפס.

<עדי קפליוק: יש פערים מאוד-מאוד גדולים שאני לא בטוח שזה המקום לשבת ולהציג אותם, אבל אתם מכירים את הנתונים.

<עדי קפליוק: יש סקטורים שונים.

<עדי קפליוק: אני חושב שצריכים להיכנס פה לעבודה.

<עדי קפליוק: פה מוצגת תכנית ברמת על, ברמת החזון.

<עדי קפליוק: המסמך שאנחנו הגשנו פה גם כן זה רמת החזון.

<עדי קפליוק: אתה יודע, בין החזון לבין המציאות המרחק הוא גדול.

<עדי קפליוק: הייתה לנו ישיבה אחת אתכם שהסבירו לנו פחות או יותר מי נגד מי וזה בסדר.

<עדי קפליוק: אני אומר שוב: אנחנו נשתף פעולה ואנחנו נשמח מאוד, אבל צריכים להיכנס פה לפרטי פרטים, והשלטון המקומי מברך.

<עדי קפליוק: והזכרתי פה גם בכמה מילים, למשל: אם יש מיזם, מאוד יפה, שרשות לא יכולה להיכנס אליה בגלל שהיא לא עומדת בתנאי סף או שהיא צריכה לשים תקציבים, היא לא תיכנס.

<עדי קפליוק: הרשות החזקה תיכנס, החלשה לא תיכנס, הפער הדיגיטלי גדל.

<עדי קפליוק: נשלחו מכתבים גם בנושא הזה לסגן השר אופיר אקוניס, לשר האוצר – אתה בטח מכיר על מה אני מדבר.

<עדי קפליוק: אז אני אומר:

<עדי קפליוק: אנחנו באווירה חגיגית, אז אנחנו רוצים - - -

<קריאה: לאו דווקא.

אראל מרגלית: לא, לא, לא, אבל זה חשוב.

אראל מרגלית: לא זה מאוד חשוב.

אראל מרגלית: תראה, מר יוסי קטריבס: זה נושא שמטריד אותנו מהרבה מאוד כיוונים שאנחנו מגיעים אליהם, וכרגע יש פה איזשהו רגע דרמטי, והרגע הדרמטי זה הקמה של רשות חדשה.

אראל מרגלית: אני לא יודע, תיכף נדבר על התקצוב שלה ומאיפה מגיעים התקציבים וכולי, אבל מבחינתנו זאת הזדמנותto make a difference .

אראל מרגלית: והנושא הזה של הפערים הדיגיטליים: אתם אומרים שזה מיזם חברתי – על הכיפאק.

אראל מרגלית: אז בוא, אנחנו רוצים לשמוע, בתוך כל המיזם הזה אנחנו מבינים שיהיו מקומות וערים בארץ שיביאו את המודל של המצוינות של הנושא הזה.

אראל מרגלית: אנחנו שמחים.

אראל מרגלית: אנחנו גם מאוד שמחים שאתם מתחילים בפיילוט בבאר שבע.

אראל מרגלית: זה נהדר.

אראל מרגלית: זה גם מתאים למטה הסייבר, ומתאים לעולם ההייטק שהולך לשם, אז זה בסדר.

אראל מרגלית: וזו גם עיר שיש לה את האתגרים שלה מבחינת הפערים בהרבה מאוד מקומות במרכז הארץ.

אראל מרגלית: אבל זה נושא שאנחנו ממש היינו רוצים שתתנו עליו את הדעת.

אראל מרגלית: כלומר, איך אנחנו מנצלים את המאמץ הלאומי הזה שהוא מאמץ די מטריציוני.

אראל מרגלית: כלומר, זה לא שמדווחים אליכם באופן ישיר מנהלי התקשוב בכל אחד מהמשרדים, אלא אתם עובדים איתם בצורה יותר מתואמת.

אראל מרגלית: זה דיווח מקווקו.

אראל מרגלית: וחלק מהמאמצים שבמשרד החינוך ובמשרד הבריאות רוצים לעשות, אז אתם צריכים לעזור להם גם כחלק מהתקציב שלהם וגם כחלק מאיזשהו תקציב לאומי, אם אתם רואים בזה איזשהו נושא גדול.

אראל מרגלית: מה שאנחנו מנסים להגיד, ואני חושב שפה המקום של השלטון המקומי הוא קריטי, ואולי גם של המגזר השלישי שבאמת מגיע לחלקים מהמקומות האלה ועושה שם עבודה: זה איך אתם מנצלים את העובדה שאתם קמים ובעצם נותנים הרבה יותר אנרגיה לתוך המערכת בנושא הזה של התקשוב וכולי כדי לקחת בחשבון את הנושא של הפערים הדיגיטליים ברשויות השונות.

אראל מרגלית: פשוט לקחת, לתת איזה snapshot, איפה אנחנו נמצאים היום – אתם יכולים לעזור לנו בזה; וכחלק מהמאמץ הזה, איפה אנחנו רוצים להיות.

<עדי קפליוק: אם אפשר לתת דוגמה: למשל, הוזכרו פה תשתיות ממשלתיות.

<עדי קפליוק: דרך אגב, זה מופיע הכול במסמך שכתבנו.

<עדי קפליוק: אנחנו מצפים שחלק מהתשתיות האלה יינתנו לשלטון המקומי, זה סך הכול שייך למדינה: אם זה סייבר, ואם זה שרתי טפסים וכולי.

<עדי קפליוק: גם במקומות שהגענו כבר לשיתוף פעולה זה הופסק.

<עדי קפליוק: דברים מסוג זה, שדרך אגב גם לא עולים כסף, זה דברים שפותחו במדינה.

<עדי קפליוק: אם יש לכם, למשל, סייבר, אפשר גם לעזור לשלטון המקומי בנושא הזה.

<עדי קפליוק: זו דוגמה פשוטה.

<עדי קפליוק: יש עוד הרבה מאוד דוגמאות אחרות שאנחנו יכולים להגיד.

<עדי קפליוק: אני רוצה להזכיר שהוזכרו פה מנמ"רים של משרדים ממשלתיים שיושבים פה – יש גם מנמ"רים בשלטון המקומי.

<עדי קפליוק: פה, יושב לידי מנמ"ר ראשון לציון.

<עדי קפליוק: אני יושב ראש האיגוד שלהם.

<עדי קפליוק: אז שוב פעם: יש לנו הרבה מאוד ידע, הרבה מאוד ניסיון, וכמות המנמ"רים שלנו היא לא פחותה מהממשלה, אולי אפילו יותר.

אראל מרגלית: מאה אחוז.

אראל מרגלית: נלך קצת לגורמים בסקטור הפרטי שעובדים עם המיזם.

אראל מרגלית: מר דורון אבני, מנהל אזורי ב-Google בנושא של קשרי ממשל.

<דורון אבני: כן, תודה רבה.

<דורון אבני: אנחנו כמובן מברכים על המיזם.

<דורון אבני: לפני כשנה פנינו לחברת Deloitte – מר שלי תשובה שנמצא כאן – בבקשה לבצע מחקר על התחום הזה בדיוק: כיצד ישראל יכולה לרתום את הטכנולוגיה של תקשורת ומידע כדי להבטיח צמיחה כלכלית ומובילות עולמית.

<דורון אבני: והמחקר הזה, שבוצע לפני שנה, ונמצא פתוח לציבור באתר שנקרא - - -, בעצם מעלה שלוש תובנות שאני רוצה להזכיר פה: אחת, מלימוד של פרויקטים דומים בעולם – צריך לרכז את הפעילות בממשלה.

<דורון אבני: ואנחנו רואים שכאן, בישראל, בדיוק עשו את הדבר הזה.

<דורון אבני: שתיים, צריך מודל הוליסטי.

<דורון אבני: בעבר הסתכלו רק על פינות: הסתכלו לחוד על תשתית, לחוד על חינוך, לחוד על תהליכים בממשלה שיכולים לעודד את החדשנות.

<דורון אבני: צרך להסתכל על הכול ביחד, ומכאן גם הנגזרת שמשרד ראש הממשלה הוא המקום הנכון לעשות זאת.

<דורון אבני: שלוש, יש תפקיד מאוד חשוב לשיתוף פעולה בין-מגזרי – בין חברות פרטיות, הממשלה והמגזר השלישי.

<דורון אבני: אני רוצה להגיד כמה מילים על איפה אנחנו רואים את עצמנו בשיתוף הפעולה הזה: אז לפני מספר שנים, ב-2010, פרסמנו מחקר ראשון בתחום, מחקר שהזמנו ממקינזי, שהסתכל על כלכלת האינטרנט.

<דורון אבני: אז אם בעבר אמרנו שהאינטרנט הוא חשוב לכלכלה, ביקשנו ממקינזי לאמוד את זה.

<דורון אבני: ומקינזי מצאו שהאינטרנט בשנת 2009 במדינת ישראל עמד על 6.4% מהתל"ג, שזה הציב את ישראל במקום הראשון בעולם מבין שורה ארוכה של מדינות שמקינזי בחנו.

<דורון אבני: בשנה הבאה אנחנו כבר נגיע ל-8.5% מהתל"ג.

<דורון אבני: אז בהחלט יש כאן מנוע שיכול לעודד צמיחה.

<דורון אבני: אבל התוצאות של המחקר הזה לא היו רק אופטימיות, היו גם דברים פחות חיוביים.

<דורון אבני: למשל: עסקים קטנים ובינוניים, שהם בעצם מנוע הצמיחה האמיתי של הכלכלה הישראלית, נשרכו אז מאחור מבחינת ההימצאות שלהם באינטרנט.

<דורון אבני: וכאן מצאנו לנכון עוד מקום שחברה פרטית יכולה לשתף פעולה עם הממשל, בשיתוף פעולה עם משרד הכלכלה שבמסגרתו ב-2012, בפרויקט עסקים צומחים ברשת, העלינו 18 אלף עסקים קטנים ובינוניים לרשת בחינם, כדי שינצלו את העולם הזה לצמיחה כלכלית ולמשוך את כל המשק אחריהם.

<דורון אבני: אנחנו חושבים שיש ערך מאוד גדול לשיתוף הפעולה הזה.

<דורון אבני: יש כאן נציגים ממשרד החינוך.

<דורון אבני: אנחנו עובדים גם עם מר רוני דיין וגם עם דוקטור עופר רימון בפרויקטים מאוד חשובים של חינוך, בכוונה השנה, למשל, להכשיר 25 אלף מורים בתחום הזה של דיגיטליות.

<דורון אבני: כי עולם של טכנולוגיה ודיגיטל זה הכול טוב ויפה, אבל אנחנו חושבים שבסופו של דבר המורה הוא במרכז, והמורה צריך לעשות את הטרנספורמציה הזאת ולקחת את התלמידים אחריו.

<דורון אבני: ואחרון חביב: אנחנו חושבים גם שיש חשיבות לשמר את הקטר הזה של תעשיית ההייטק הישראלית.

<דורון אבני: כי נכון שמדברים פה על בעצם איך להטמיע את כל הנושא הדיגיטלי בכל שורות החברה, שזה כמובן דבר חשוב ביותר שאנחנו תומכים בו, אבל עדיין צריך גם לשמר את אותו קטר.

<דורון אבני: יש לנו פעילות במקום שנקרא קמפוס, במשרד Google בתל אביב, שבמסגרתו אנחנו בעצם פותחים מקום שהתעשייה של ההייטקיסטים והמפתחים יוכלו לבוא, לעבוד שם, לעבור הכשרות.

<דורון אבני: העברנו 120 סטארט-אפים, הכשרות, בקמפוס הזה בשנה וחצי האחרונות, ו-60 אלף איש עברו דרך הקמפוס.

<דורון אבני: והקמפוס זה גם מקום מאוד מעניין לניסויים, ואחד הניסויים, שבכך אני אסיים, הוא ניסיון לחבר את הממשלה לקמפוס.

<דורון אבני: אז עשינו את זה בשתי דרכים: אחת, בהכשרות של מפתחים.

<דורון אבני: כי אנחנו חושבים שחברות פרטיות – אגב, לא רק Google.

<דורון אבני: יש עוד הרבה חברות פרטיות שעושות את זה – יכולות לשתף פעולה ולהכניס מפתחים מהמדינה לתחום הזה של mobile, של קוד פתוח, ועוד תחומים נוספים.

<דורון אבני: שתיים, מקום שבו ניתן, במסגרת תכנית שנקראתmeet the gov, שאפשר לחבר בין ממשל לבין המפתחים.

<דורון אבני: וכך אנחנו חושבים שאחרי שעתיים כאלה גם המפתחים לומדים עוד משהו וגם הממשלה לומדת עוד משהו, וביחד אפשר להגיע למקומות מאוד יפים.

אראל מרגלית: רק שזה לא יהיה על הגב.

אראל מרגלית: בסדר.

אראל מרגלית: תודה.

אראל מרגלית: פרופסור קרין נהון מאוניברסיטת וושינגטון, שמתעסקת בזה ועשתה כנס גדול באוניברסיטה העברית גם על הנושא הזה.

<קרין נהון: כן, תודה.

<קרין נהון: האמת היא שאני גם בעוד כובע פה – אני חברת קבינט התקשוב הממשלתי, אז אני אדבר בשני כובעים: האחד קצת יותר חיצוני, שאני מסתכלת על תהליכים רוחביים כבר של 20 שנה, 25 שנה שקורים בארץ.

<קרין נהון: לפני שלוש שנים, ארבע שנים בעצם כבר – יושב פה מר נחמן אורון שהוביל בעצם את ועדת האיתור של התקשוב הממשלתי – הקימה המדינה בעצם גוף גדול מאוד שנקרא התקשוב הממשלתי, שהחזון שלו היה בדיוק, אני מקריאה לכם: להוביל את האסטרטגיה הלאומית לתקשוב ומידע, לקדם את יישומה על מנת להעצים יכולות ופעולות שלטוניות לטובת האזרחים, העסקים ותפקוד משרדי הממשלה.

<קרין נהון: כשהייעוד היה להיות איזשהו חוד חנית, גם ברמה האסטרטגית וגם ברמה הביצועית.

<קרין נהון: לא רק ברמה הביצועית, גם ברמה האסטרטגית.

<קרין נהון: הקימו מטה, הקימו קבינט תקשוב וכדומה.

<קרין נהון: אני גם עוקבת אחרי הנושא בכל העולם.

<קרין נהון: הזכירו פה את gov.uk.

<קרין נהון: gov.uk הוא דוגמה נהדרת, אלא ש-gov.uk מונחה על ידי ה-C.I.O.

<קרין נהון: הממשלתי, אם אנחנו כבר מדברים על gov.uk..

<קרין נהון: כנ"ל לגבי דנמרק.

<קרין נהון: אם אני לא טועה, גם דנמרק זה המקרה, אותו מקרה - - -

אראל מרגלית: מונחה על ידי מה?

אראל מרגלית: מה האבחנה - - -

<קרין נהון: מונחה על ידי ה-C.I.O.

<קרין נהון: – ה-Chief Information Officer – מנהל התקשוב הממשלתי הלאומי.

אראל מרגלית: שזה מקביל למה, אצלנו, בארץ?

<קרין נהון: למנהל התקשוב הממשלתי, שבעצם כרגע ממלא את מקומו מר רז הייפרמן; מי שהייתה כרמלה אבנר.

<קרין נהון: כרגע, בעצם, אין מישהו שמוביל את זה באמת בארץ.

<קרין נהון: עכשיו, אני הולכת לשאול שאלות בעצם - - -

אראל מרגלית: רגע, אז תני לנו לשאול אותך רגע: אז מה עושה עכשיו, אתה בירכת עליו, אבל מה עושה הפיצול?

<קרין נהון: אז יש לי כמה שאלות שבאמת מדאיגות אותי, גם כאזרח מודאג, וגם כחוקר, וגם בעצם כחברת קבינט התקשוב: נראה פה שמקימים גוף שהוא די מקביל, גם מבחינת הצעת המחליטים.

<קרין נהון: אם מסתכלים על הצעת המחליטים הממשלתית של קבינט התקשוב רואים שיש פה גוף מקביל.

<קרין נהון: גם קבינט התקשוב היה אמור לצמצם.

<קרין נהון: הזכיר דוקטור עדי קפליוק את כל השיחות שלו.

<קרין נהון: היה אמור לצמצם את הפער הדיגיטלי.

<קרין נהון: גם הוא היה אמור לבנות את התשתית, ולא רק את התשתית – התשתית האסטרטגית של סטנדרטים, של איך בעצם גופים שונים בממשלה מבחינה רוחבית: חינוך, כלכלה, נניח רפואה, אמורים להשתמש בדברים האלה.

<קרין נהון: כלומר, זה לא חדש.

<קרין נהון: השאלה שלי היא בעצם שאלה שאולי היא כלפי כולנו: אנחנו יושבים כולנו פה, מברכים על זה, שזה נחמד מאוד וזה יפה מאוד.

<קרין נהון: מחר, גם מר יוסי קטריבס וגם דוקטור יאיר שינדל, ואני מאחלת לכם באמת הצלחה, יצטרכו לשאת את כל המשא ואת העול הזה שחווינו אותו ארבע שנים.

<קרין נהון: הקימו פה מטה שלם ארבע שנים.

<קרין נהון: הקימו פה יחידות שלמות.

<קרין נהון: יושבת פה הגברת צופית חי שמנהלת פה את שיפור השירות - - -

אראל מרגלית: במשרד האוצר.

<קרין נהון: במשרד האוצר, כי אף אחד במשרד ראש הממשלה לא רצה את זה אז.

<קרין נהון: אז עכשיו מעבירים את זה למשרד ראש הממשלה ואני מברכת את זה, כי אני לא חושבת שזה צריך לשבת במשרד האוצר.

<קרין נהון: אבל השאלה למה אנחנו בונים כמה גופים מקבילים?

<קרין נהון: האם אנחנו נתחיל עכשיו עוד פעם את המשא הזה של: הנה, אנחנו בונים משהו שהוא הוליסטי.

<קרין נהון: הוליסטי – דיברנו לפני ארבע שנים.

<קרין נהון: למה לא בנינו את המשהו ההוליסטי הזה לפני ארבע שנים?

<קרין נהון: איפה היינו?

<קרין נהון: איפה הייתה הנציבות שכל הזמן עמדה ויצרה חסמים?

<קרין נהון: איפה היו גופים שונים שיצרו חסמים?

<קרין נהון: אז למה עכשיו אנחנו כל כך חכמים?

<קרין נהון: ומה יקרה לכל מה שבנינו, בעצם?

<קרין נהון: אלה השאלות שאני רוצה לשאול, ואני חושבת שחשוב לשאול אותן, ולא לסגור עיניים ולהגיד: אנחנו מתחילים, אנחנו משתפים פעולה.

אראל מרגלית: אלה השאלות.

אראל מרגלית: כלומר, אני בפחות ידע ממך שאלתי את זה.

אראל מרגלית: מר יוסי קטריבס, אנחנו רוצים להבין.

אראל מרגלית: תראה, קודם כל אנחנו מברכים על המיזם ועל הכיוון.

אראל מרגלית: זה משהו שקצת בושה שמצד אחד, אני לא יודע כמה אחוז מהתל"ג שלנו זה טכנולוגיה, ואיפה אנחנו נמצאים בשירות הציבורי, ובכלל בשירות לאזרח, ברמה הטכנולוגית.

אראל מרגלית: זה מצחיק.

אראל מרגלית: ועוד יש רשויות ששם זה בכלל.

אראל מרגלית: זה באמת מצחיק.

אראל מרגלית: אז אנחנו מאוד מברכים על המאמץ הזה.

אראל מרגלית: אבל אחת השאלות שאנחנו שואלים: בואו נניח שהמאמץ הזה הוא ראוי, והוא צריך להתרחב, והוא צריך להיות מטריציוני על פני כל משרדי הממשלה, ולעבוד בצורה מאוד משולבת וכולי.

אראל מרגלית: אבל תסתכל רגע על דנמרק שהבאת כדוגמה.

אראל מרגלית: אז יש שם גורם מרכזי, שיש לו סמכות מרכזית, והוא מתכלל את הדברים.

אראל מרגלית: ואחת השאלות שנשאלות זה: מאה אחוז.

אראל מרגלית: נגיד עכשיו אתם חושבים שזה צריך להיות בתוך משרד ראש הממשלה, זה יותר טוב מאשר זה יהיה בתוך משרד האוצר.

אראל מרגלית: אבל אז, למה לא לקחת את המאמץ ממשרד האוצר למשרד ראש הממשלה, עם מנהל חדש, עם הסתכלות חדשה על כל התהליך?

אראל מרגלית: שיהיה גוף אחד.

<יוסי קטריבס: אני אתייחס.

<יוסי קטריבס: אני מתנצל.

<יוסי קטריבס: לי אין את הפרספקטיבה של ארבע שנים מניסיון אישי אלא רק מתוך מה שלמדתי, ולמדתי.

<יוסי קטריבס: כולל פגשתי את מר חיים שני, שהיה מנכ"ל משרד האוצר, ועמד בראש הוועדה שבעקבותיה התקבלה החלטת ממשלה 3058 על הקמת התקשוב הממשלתי.

<יוסי קטריבס: אני לא מכיר שמשרד ראש הממשלה לא רצה את התקשוב ולכן הוקם במשרד האוצר.

<יוסי קטריבס: אני מכיר שהוועדה המליצה על שתי חלופות, של שני משרדי מטה: או משרד ראש הממשלה או משרד האוצר.

אראל מרגלית: אז עכשיו עושים את שניהם?

<יוסי קטריבס: לא.

<יוסי קטריבס: אני בכוונה חוזר למה שאמרתי בפתח הדברים, כי בעיניי מאוד חשוב להבין את זה.

<יוסי קטריבס: זה - - - של המהות.

<יוסי קטריבס: טכנולוגים לא מובילים אסטרטגיה.

<יוסי קטריבס: טכנולוגים צריכים להגיד מה הטכנולוגיה מאפשרת, צריכים להמליץ, הם לא מובילים אסטרטגיה.

<יוסי קטריבס: אני לא חושב שהמנמ"ר של משרד הבריאות הוא זה שצריך להמליץ לשר הבריאות איך תיראה מערכת הבריאות בעוד חמש שנים.

<יוסי קטריבס: אני גם לא חושב שמנמ"ר של משרד אחר צריך לעשות את זה.

<יוסי קטריבס: הוא צריך להיות שותף בצוות הזה, הוא לא צריך להוביל אותו.

<יוסי קטריבס: ולכן, מאותה תפיסה אני גם לא חושב שהתקשוב הממשלתי הוא זה שצריך להוביל את המאמץ הזה בממשלה.

אראל מרגלית: למה?

אראל מרגלית: אבל התקשוב הממשלתי הוא לא רק גורם טכנולוגי, הוא גורם מתכלל ברמה הפונקציונלית, לא?

אראל מרגלית: אם אני הבנתי נכון.

<קרין נהון: האסטרטגית.

<יוסי קטריבס: ברשותך, מר רז הייפרמן, אז אני בכוונה אומר, כולל מה שהיה תפקידו של התקשוב הממשלתי ב-3058.

<יוסי קטריבס: ואגב, גם מותר לתקן טעויות בדרך.

<יוסי קטריבס: זאת אומרת, חלפו שנתיים מאז.

<יוסי קטריבס: השאלה אם אנחנו שבעי רצון עם מה שאנחנו עשינו או שאנחנו חושבים שאפשר לעשות דברים טיפה אחרת.

<יוסי קטריבס: אבל לא במקום הזה אלא במקום התפיסתי, של למה זה מדובר בשני גופים, שאותו ניסיתי להסביר גם בהתחלה.

<יוסי קטריבס: כשדיברתי על המודל הבריטי, שעליו אחרי זה הצבעת, תוך תיקון – חשוב לי להבהיר – מה שהצגנו כאן, gov.uk, זה אותו ממשל זמין שנעשה במסגרת התקשוב הממשלתי, ולכן הוא מאמץ ורטיקלי בתוך ההסתכלות הכוללת של "ישראל דיגיטלית".

<יוסי קטריבס: אין שום סתירה.

<יוסי קטריבס: המטה של "ישראל דיגיטלית", שאני חוזר ואומר: הוא מטה של שישה אנשים, הוא מטה יזמי והוא מטה מתכלל ואינטגרטור.

<יוסי קטריבס: הוא לא מחליף אף אחד מהגופים.

<יוסי קטריבס: הוא מרכז מאמץ לאומי בהסתכלות של לאן נכון ללכת, איך נכון להסתכל, מסיר חסמים רוחביים.

<יוסי קטריבס: ואני, ואמר את זה מר רז הייפרמן פה מנקודת המבט שלו, אבל אני חושב שהוא לא משקף רק את עמדתו מפני ששמענו גופים אחרים, לא מעטים, כולל במגזר הפרטי, כולל מומחים.

<יוסי קטריבס: אין אחד מאלה שאני פגשתי שחושב שהגוף הטכנולוגי הוא זה שצריך להוביל אסטרטגיה בתחום מומחיות התוכן.

<יוסי קטריבס: ולכן המטה הזה יוביל את הדיונים עם מומחי התוכן, יסנכרן מאמץ לאומי כולל.

<יוסי קטריבס: לתקשוב הממשלתי יש בו חלק חשוב, הוא לא צריך להיות מובל ממנו - - -

אראל מרגלית: אז אתה רואה את התקשוב הממשלתי בתוך משרד האוצר כגורם שיותר גורם טכנולוגי, ואתכם יותר כגורם תוכן?

<יוסי קטריבס: פעם אחת, אבל הוא שותף בגיבוש האסטרטגיה – גם זה כתוב בתוך החלטת הממשלה.

<יוסי קטריבס: אני, את החלטת הממשלה, כמי שכתב אותה, זוכר כל מילה בה, כמעט.

<יוסי קטריבס: אז הוא שותף לגיבוש האסטרטגיה – התקשוב הממשלתי.

<יוסי קטריבס: אחד.

<יוסי קטריבס: שניים, יש בו מאמץ ורטיקלי של ה-gov.il, של הממשל הזמין, שהוא הממשק מול האזרחים במסגרת התקשוב, שאנחנו רוצים כבר לעשות בו גם שינוי לטובה.

<יוסי קטריבס: אני מקווה.

<יוסי קטריבס: אנחנו יודעים לאן אנחנו רוצים ללכת.

<יוסי קטריבס: בדיוני התקציב של 2015 מר רז הייפרמן כבר הכין תכניות שהן פועל יוצא מהסתכלות אחרת על מה אנחנו רוצים לעשות בתוך ממשל זמין.

<יוסי קטריבס: ובסוף זה מאמץ ורטיקלי אחד.

<יוסי קטריבס: מאמץ רוחבי תשתיתי שהתקשוב הממשלתי מאפשר לכל המיזם הזה שנקרא "ישראל דיגיטלית".

<יוסי קטריבס: ואת המיזם כולו של "ישראל דיגיטלית" אנחנו מובילים ממשרד ראש הממשלה במתכונת שהצגתי כאן, מתוך הבנה שהוא הרבה יותר מאשר רק מאמץ טכנולוגי.

אראל מרגלית: בסדר גמור.

אראל מרגלית: זה נושא שאנחנו נמשיך לשאול לגביו, כי זה הדבר המרכזי שאנחנו רוצים, ואני חושב שצריכים להיות בו הבהרות.

אראל מרגלית: כדי שנותנים את האנרגיה למאמץ הזה, שתהיה אנרגיה שהולכת למקום אחד ולא - - - הגברת בלה אברהמס, סמנכ"לית קשרי חוץ באינטל.

<בלה אברהמס: כן.

<בלה אברהמס: אז צהריים טובים ותודה.

<בלה אברהמס: אז אני באמת מצטרפת לברכות ורוצה גם להגיד ככה כמה מהדאגות אולי וכמה מהדברים שאנחנו כאינטל, ואני חושבת שזה הוצג פה קודם, אנחנו כתעשייה יכולים להביא לכל המאמץ הזה שהוא מאוד-מאוד חשוב.

<בלה אברהמס: אז הדבר הראשון שאנחנו רוצים זה באמת להביא את הערך המוסף שלנו לתוך המערכת הזאת, וערך מוסף זה גם ידע, גם ידע וניסיון ממקומות אחרים בעולם.

<בלה אברהמס: גם הרבה מאוד מהנדסים – 10,000 איש שיש לנו כאן, שעומדים לרשות המיזם והמאמץ.

<בלה אברהמס: וגם הרבה מאוד שותפויות שיש לנו.

<בלה אברהמס: יושבים איתי כאן חברים מאינטל שכבר התחילו לייצר שותפויות בתוך התעשייה כדי לייצר סטנדרטים.

<בלה אברהמס: כי בסוף אנחנו צריכים, כולנו, לדבר בשפה אחת, וכולם לפעול לאותו כיוון, שזה חלק מהמאמץ החשוב הזה.

<בלה אברהמס: אז זה חלק מדברים שאנחנו עושים, ואנחנו נשמח להביא את כל הדבר הזה לתוך המאמץ.

<בלה אברהמס: מצד אחד אני אומרת שאני מאמינה בכל ליבי בשיתוף פעולה בין כל המגזרים כדי להשיג את המטרה, כי אני לא חושבת שמישהו יכול לעשות את זה לבד.

<בלה אברהמס: יחד עם זאת, אני כן מצטרפת למה שנאמר כאן קודם לגבי אולי הקצב, והגדרת המטרות, והיעדים וכולי וכולי.

<בלה אברהמס: לקחת את זה מהמקום של החזון, והאסטרטגיה והניסיון לייצר את כל המערכת המורכבת הזאת למקום של – איך אנחנו אומרים אצלנו - - -

<יוסי קטריבס: תכנית עבודה.

<בלה אברהמס: אז זה.

<בלה אברהמס: ודבר אחרון, שהוא ככה, איזשהו משהו שאנחנו מובילים, עם קשר ובלי קשר, זה באמת הנושא הזה של מיומנויות והקשר לחינוך.

<בלה אברהמס: כי בלי שנשים את הממד הזה, ושמחתי מאוד לראות את הקובייה הימנית העליונה שלך שם, שהוא חלק מזה.

<בלה אברהמס: וגם שם אני חושבת שאנחנו יכולים להביא ערך מוסף, ונשמח להעביר ערך מוסף.

<בלה אברהמס: אז תודה רבה ובהצלחה.

אראל מרגלית: תודה.

אראל מרגלית: תודה רבה.

אראל מרגלית: וגם הגברת אורלי פרידמן ממיקרוסופט.

<יוסי קטריבס: רק אולי, ברשותך, אדוני, להזכיר: את כל החברות האלה שעכשיו מתייחסות אנחנו פגשנו, יודעים מה הן יודעות להציע ונשמח להסתייע – גם אינטל, גם מיקרוסופט, גם סיסקו שנמצאים כאן.

<יוסי קטריבס: כל החברות.

<יוסי קטריבס: אנחנו אחרי פגישות עם כולן.

<אורלי פרידמן מרטון: בהחלט.

<אורלי פרידמן מרטון: אז רק כמה מילים: קודם כל, אני מצטרפת לברכות למיזם.

<אורלי פרידמן מרטון: אחד הדברים שאמרתי במסגרת הוועדה לצמצום הפער הדיגיטלי של כבוד סגן השר אופיר אקוניס היה שאני חושבת שהיתרון במסגרות האלה הוא באמת השילוב של כל האיים הקטנים שכל אחד מאיתנו עושה ועושה הרבה.

<אורלי פרידמן מרטון: באמת, גם במגזר השלישי, גם המגזר הפרטי, ובוודאי במגזר הממשלתי.

<אורלי פרידמן מרטון: הניסיון לאגם את זה יחד למשהו שהולך בכיוון אחד, ומצליח באמת לאגם את כל הכוחות ואת כל המשאבים יחד.

<אורלי פרידמן מרטון: אז קודם כל, ברכות בהקשר הזה.

<אורלי פרידמן מרטון: אנחנו במשך שנים משתפים פעולה.

<אורלי פרידמן מרטון: אני נורא פה המון שותפים מסביב לשולחן, במסגרת פרויקטים שאנחנו מפעילים בדיוק בשביל לתת מענה לאותם אתגרים: מ"מחשב לכל מורה", "מחשב לכל ילד", "הקואליציה לצמצום הפער הדיגיטלי".

<אורלי פרידמן מרטון: אני רואה שם את הגברת זיקה אב-צוק שם מסיסקו, מאחור, ואת אינטל, שעוד שנים אחורה עשינו את זה, אבל באמת צריך את כולם פה מסביב לשולחן.

<אורלי פרידמן מרטון: אני מצטרפת לכל זה.

<אורלי פרידמן מרטון: אני חושבת שאחד הדברים שחשוב לשים לב, מעבר לדיאלוג שאנחנו מקיימים, כולנו, ומביאים לקדמת הבמה את מה שאנחנו יכולים להביא, זה באמת גם לשים לב להיבטים, שגם אותם שמת באיזושהי קובייה, של רגולציה או מה שנקרא, אני קוראת לזה: לעשות את זה בשום שכל.

<אורלי פרידמן מרטון: יש סוגיות שמחייבות התייחסות.

<אורלי פרידמן מרטון: צריכה להיות רגולציה מצד אחד, אבל כזו שלא עוצרת חדשנות אבל כן נותנת מענה לסוגיות כמו הפרטיות.

<אורלי פרידמן מרטון: בדומה ל-Google, אנחנו ערכנו מחקר אחר בשילוב האקדמיה, דווקא בנושא של הפרטיות.

<אורלי פרידמן מרטון: דווקא בהקשר הזה של כן להציף את הסוגיה, של איך הציבור הישראלי מתייחס לסוגיה הזאת.

<אורלי פרידמן מרטון: מסתבר שהציבור הישראלי עוד דואג לפרטיות ורוצה שנעשה את זה בשום שכל, תוך שאנחנו נותנים מענה לסוגיות של פרטיות.

<אורלי פרידמן מרטון: אני חושבת שגם הסוגיה הזאת תצטרך לקבל מענה, ואנחנו כמובן שותפים מלאים.

<אורלי פרידמן מרטון: תודה.

אראל מרגלית: תודה רבה.

אראל מרגלית: מר אורי בן ארי.

<אורי בן  ארי: כן.

<אורי בן  ארי: שלום.

<אורי בן  ארי: צהריים טובים.

<אורי בן  ארי: אני מקרן אתנה.

<אורי בן  ארי: אני חובש פה בעצם שני כובעים.

<אורי בן  ארי: קרן אתנה זו קרן שהוקמה במטרה להעצים את המורים בישראל, ולהעניק להם מחשבים ניידים.

<אורי בן  ארי: אנחנו עושים את זה בהצלחה כבר שבע שנים, יחד עם לא מעט שותפים מהחדר הזה.

<אורי בן  ארי: ובעצם אנחנו רואים במורים את מנוע הצמיחה של ישראל דיגיטלית או ישראל חכמה, לצורך הנושא.

<אורי בן  ארי: המורים איבדו את המקום שלהם כמקור ידע, ולצערי משרד החינוך לא נתן - - -

אראל מרגלית: אקסקלוסיבי, אקסקלוסיבי.

אראל מרגלית: מקור ידע אקסקלוסיבי.

<אורי בן  ארי: אקסקלוסיבי.

<אורי בן  ארי: כן, כן, כן.

<אורי בן  ארי: שהיה בזמן שאנחנו - - -

אראל מרגלית: זה עדיין מקור ידע חשוב.

<אורי בן  ארי: כשאנחנו היינו ילדים.

<אורי בן  ארי: אנחנו משתפים פעולה, יחד עם משרד החינוך, בנושא הזה.

<אורי בן  ארי: אבל רציתי להפנות, במסגרת הכובע הזה, להפנות לתשומת לבכם, שאם אנחנו רוצים שהילדים שלנו לא יהיו אנאלפביתים דיגיטליים, ואנחנו רוצים שהמורים לא יהיו אנאלפביתים דיגיטליים, להקדיש מחשבה ולשים את המורים בראש סדר העדיפויות.

<אורי בן  ארי: ובנושא הזה אנחנו נשמח לשתף פעולה.

<אורי בן  ארי: אנחנו משתפים פעולה עכשיו עם משרד החינוך והסתדרות המורים, גם למורים למדעים וגם למורים לחינוך מיוחד, והנושא הזה הוא מאוד משמעותי.

<אורי בן  ארי: דבר שני, לתת לכם המלצה: אני חושב שקודם כל, טוב שנכנסתם לנושא הזה, שיש גוף מתכלל.

<אורי בן  ארי: אני לא נכנס לכל הפוליטיקה, איזה משרדים וכדומה.

<אורי בן  ארי: אבל הנושא, אתם צריכים לחשוב טיפה, אני חושב, לכיוון של מה שנקרא: smart cities, שכלול בעולם.

<אורי בן  ארי: זה נושא, טרנד חדש שקורה בעולם, ויש הרבה מאוד פרוטוקולים איך להגדיר עיר חכמה.

<אורי בן  ארי: אני רואה את ישראל כעיר.

<אורי בן  ארי: כשאתה מסתכל על ערים גדולות – פורסם לאחרונה שטוקיו זה 37 מיליון, ויש ערים אחרות של 25 מיליון; ישראל היא בסך הכול עיר אחת.

<יוסי קטריבס: שכונה.

<אורי בן  ארי: סליחה?

<יוסי קטריבס: שכונה בעיר.

<אורי בן  ארי: לא שכונה אבל עיר מכובדת.

<אורי בן  ארי: אבל בנושא הזה, אני חושב שכן להסתכל על המכללות של כל הנושא הזה.

<אורי בן  ארי: כי גם בערים, בעבר, אלה שנכנסו לנושא הזה לפני חמש או עשר שנים, הלכו על עיר דיגיטלית או עיר safe city, או green city.

<אורי בן  ארי: אני חושב שהמכלול שלכם צריך להיות יותר כולל או יותר כוללני מאשר רק דיגיטלי.

<אורי בן  ארי: כי נכנסנו עם זה קצת באיחור.

<אורי בן  ארי: כי אני גם חבר בוועדה של צמצום הפער הדיגיטלי הנוכחי, אבל הייתי גם מהצד כשמר איציק כהן ניהל לפני חמש או שבע או שמונה, כבר עשר שנים, הייתה כבר ועדה לצמצום הפער הדיגיטלי שלא יצא מזה שום דבר.

<אורי בן  ארי: אז כדי שזה לא יישאר משהו - - -

אראל מרגלית: איך הפער הדיגיטלי בישראל כפי שאתה רואה אותו?

<אורי בן  ארי: אני חושב שאנחנו נמצאים די בפיגור.

<אורי בן  ארי: יש לנו אשליה שהנוער שלנו שולט במחשבים, אבל יש תקן שנקרא I.C.D.L.

<אורי בן  ארי: עולמי, שבעצם ניסו להכניס אותו לישראל.

<אורי בן  ארי: אני לא בטוח, אם תעשה היום מבחן I.C.D.L.

<אורי בן  ארי: לפי התקן העולמי בבתי הספר התיכוניים שלנו שכל התלמידים יעברו אותו: אם זה Excel, אם זה PowerPoint ואם זה Word, והסיבה לכך היא אחת: כי המורים שלנו לא ממוחשבים.

<אורי בן  ארי: המורים שלנו, היום יש 30 אלף מורים שקיבלו מחשב או ממשרד החינוך או מאיתנו.

<אורי בן  ארי: אנחנו הענקנו 10,000 מחשבים ב-220 ישובים.

<אורי בן  ארי: אבל רוב המורים אומרים להם: bring your own device, שזה גם התעללות במורים.

<אורי בן  ארי: ולדעתי, זה חלק מהבעיה שאנחנו נלחמים בה, זה הזלזול; לא הזלזול הייתי אומר, אבל חוסר ההתחשבות במורה.

<אורי בן  ארי: למורה יש תפקיד עצום.

<אורי בן  ארי: רק שתדעו, הרבה מאוד מקצועות ייעלמו בגלל הנושא הדיגיטלי אבל המורה יישאר, לפי כל המחקרים שיש.

<אורי בן  ארי: אנחנו צריכים להעצים את המורים שלנו, כי כל מורה הוא קצין שמלמד 40 ילדים.

<אורי בן  ארי: אם למורה אין מחשב בכיתה ואם היא לא מלמדת, עם כל התוכן שיש וכל הספרים הדיגיטליים שיש, לא יעזור שום דבר.

<אורי בן  ארי: אני כבר פעיל בזה שבע שנים ולא קרו הרבה דברים, חוץ ממה שהצלחנו.

<אורי בן  ארי: יש 150 אלף עובדי הוראה.

<אורי בן  ארי: קחו את זה במחשבה שכל מורה כזאת יכולה להקפיץ, והפער הדיגיטלי הוא עצום, למרות כל התכנים שקיימים ולמרות כל, לכאורה, שהילדים יודעים סמארטפונים, ואפילו הנכדה שלי בת השלוש שולטת באייפד, עדיין הם לא יודעים להשתמש או אין להם את הכישורים של המאה ה-21 שמצריכים הרבה יותר מאשר רק כתיבה.

<אורי בן  ארי: תודה רבה.

אראל מרגלית: תודה.

אראל מרגלית: מר אבי שרון ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים.

אראל מרגלית: אנחנו דיברנו פה הרבה מאוד על חינוך, אבל אנחנו רוצים לדבר גם על נושאים של שירותים חברתיים.

אראל מרגלית: אנחנו, למשל, כרגע נמצאים בתוך משבר.

אראל מרגלית: אנחנו יודעים שהרבה מאוד קשישים, הרבה מאוד אנשים, שחסרה להם הנגישות, שתקשוב נכון ועבודה נכונה הייתה יכולה לתת להם.

אראל מרגלית: אז בואו, תתייחסו גם לזה.

<אברהם שרון: מדבר אבי שרון, מנהל פרויקט שחר במשרד הרווחה והשירותים והחברתיים, שהמיזם הזה נועד לקשור את משרד הרווחה והשירותים החברתיים לרשויות ולמסגרות.

<אברהם שרון: המיזם התחיל בסביבות 2006 ו-2007, משהו כזה.

<אברהם שרון: תוך שנתיים נכנסנו לכל הרשויות המקומיות, גם בנושא של ציוד.

<אברהם שרון: כל רשות שלא היה לה ציוד, המשרד מימן לה ציוד לרמת מינימום.

<אברהם שרון: ואנחנו נמצאים בפער דיגיטלי מול מה שנמצא בשולחן הזה, כי אנחנו נתקעים ברשויות שהן מפסיקות להפעיל מערכת כי נגמר להן הכסף לכרטיס חכם.

<אברהם שרון: ואנחנו לא מדברים על חדשנות ודברים כאלה – נגמר הכסף לכרטיס חכם.

<אברהם שרון: עכשיו, כשאנחנו באים לגופים הממשלתיים ואומרים: בוא, תגבה אותנו בכרטיסים חכמים, בעלויות, בתפיסה ממלכתית של עובד ציבור שיחזיק כרטיס של הממשלה, אז אנחנו נתקלים בחומות, וזו בעיה אחת.

<אברהם שרון: בעיה שנייה שרציתי להציג בכיוון של רווחה; ושוב, התקשוב מכיר, הגופים מכירים, גם "ישראל דיגיטלית" מכיר: אנחנו מדברים על חדשנות, והחדשנות זו זרוע אחת ש"ישראל דיגיטלית" צריכה להוביל.

<אברהם שרון: הזרוע השנייה שהיא צריכה להוביל זה מיזמים, שאף משרד לא יעשה את זה בפני עצמו.

<אברהם שרון: משרד הבריאות מדבר על - - - של מידע.

<אברהם שרון: משרד הרווחה והשירותים החברתיים רוצה מידע של לקוח, של אזרח.

<אברהם שרון: אתם יודעים שכל דיון, כל שבוע עולה בוועדה בעיית אונס, בעיית אשדוד, בעיית רמת גן, בעיית זה ובעיית אלימות, שהיו, והמידע לא עבר בין המשרדים כי אין תקן, אין כלי דיגיטלי.

<אברהם שרון: כשפנינו לתקשוב, אז רמות יתפנה לזה בעוד שנה.

<אברהם שרון: ובכלל, מי בכלל יקבע פה את התקן איך מדברים בין המשרדים, ומה התקן, ומה כל עובד ציבור רשאי להחזיק מידע, ולהנגיש לו את המידע, ואנחנו מדברים על פער דיגיטלי, והדברים - - -

אראל מרגלית: אתה ממש צודק.

אראל מרגלית: לא רק זה, גם עובדים סוציאליים, עובדים סוציאליים.

אראל מרגלית: אני עובד פה, בירושלים, עם 3,000 ילדים בשנה, כבר 12 שנים – 25 אלף ילדים.

אראל מרגלית: העובדים הסוציאליים בעיניי הם גיבורי תרבות, כמו מורים.

אראל מרגלית: הם נמצאים בחזית החברתית של מדינת ישראל.

אראל מרגלית: האמצעים שעומדים – אני כבר לא מדבר על המשכורות שזה בושה וחרפה – אבל האמצעים שעומדים בפניהם, כמו על דברים שכמו שאתה אומר:

אראל מרגלית: כשנכנסים לבתים - - -.

אראל מרגלית: לא משנה.

אראל מרגלית: הרבה מאוד.

אראל מרגלית: אין להם.

אראל מרגלית: אין להם.

אראל מרגלית: האנשים האלה עושים את זה בעצמם.

<אברהם שרון: אז אתה הלכת לנמוך.

<אברהם שרון: אני אומר: מיזם לאומי שייקח את החינוך, הבריאות והרווחה, בדיוק החבר'ה שנמצאים שם, ויגיד לכל גורם איזה מידע הוא יכול להחזיק ביד, באיזה כלי אני מגן על המידע, העברת מידע בין הגופים.

<אברהם שרון: שרמות ייכנס ויזיע, היום, בקומנדו, ייכנס היום, לא בעוד.

<אברהם שרון: בתכנית שנאמר לי מהתקשוב הממשלתי, בסוף 2015 הם יתפנו לחלק מהעבודה.

<אברהם שרון: זה נראה בדיחה.

<אברהם שרון: זה רק נקודות.

<אברהם שרון: אני נותן טעימות כי יש פה הרבה אנשים ועוד רוצים לדבר, אז זה רק טעימות.

אראל מרגלית: רמות זה משרד המשפטים - - -

<קריאה: כן, כן.

<אברהם שרון: נכון.

<אברהם שרון: כן, אלה - - -

אראל מרגלית: הם פה היום?

<יוסי קטריבס: הרשות למשפט וטכנולוגיה, אבל הם מתואמים והם מבינים מה הם צריכים לעשות.

<אברהם שרון: והם אומרים שה יעשו את זה בסוף 2015 למין צ'ופצ'יק.

<אברהם שרון: אם מישהו צריך לקחת מדיניות לאומית ולהוביל – זה התקן, וזה - - -

<קריאה: - - -

<אברהם שרון: בסדר.

<אברהם שרון: זו לא חדשנות.

<אברהם שרון: כאן יש לי בעיה – זו לא החדשנות.

<אברהם שרון: אני לא יכול להתהדר בחדשנות.

<אברהם שרון: שכשיהיה תקן של מידע, כל בסיס נתונים: מה הוא מכיל, מה מותר להחזיק, מה ו-.

<אברהם שרון: העברת מידע בין ממשלה.

<אברהם שרון: הממשלה היא מפגרת.

<אברהם שרון: ראיתי את ה-inovet, שדרך אגב לא ראיין את הרווחה, למי שעשה את זה, והרווחה לא הייתה בסיפור, אבל inovet שכותבת סינגפור.

<אברהם שרון: סינגפור אומרת: בשלב ראשון אני צריך למחשב ולייעל את העבודה של הממשלה בתוכה ובין הגופים.

<אברהם שרון: אז זה מאוד חשוב.

<אברהם שרון: אנחנו מדברים על חדשנות, נקודת קצה, הנחייה, הוראה, שזה מאוד חשוב, אבל הזרוע למחשוב הממשלה מאוד חשובה.

<אברהם שרון: הדבר השני שצריך להנחות פה, אני אומר שוב: הדברים שיהיו קשורים לרווחה יהיה להם R.O.I.

<אברהם שרון: בטווח רחוק מאוד.

<אברהם שרון: זאת אומרת, כל דבר פה נמצא על טווח קצר, ואני חושב שמדיניות דיגיטלית - - -

אראל מרגלית: אני לא מסכים, והטווח הוא הרבה יותר.

אראל מרגלית: זו עזרה ראשונה, הרבה פעמים.

<אברהם שרון: נכון, וצריך ללכת על טווח רחוק, ואני אומר על מדיניות דיגיטלית, ואני אומר דברים ש-R.O.I.

<אברהם שרון: לראות אותם גם בטווח של עשר שנים.

אראל מרגלית: הוא צודק.

אראל מרגלית: תראה, אני במקרה מכיר את זה מקרוב.

אראל מרגלית: זו שערורייה.

<יוסי קטריבס: אני אומר שתי מילים בעניין הזה: כשמשפרים שירות לאזרח זה לא חייב להימדד ב-R.O.I., צריך לשפר שירות לאזרח.

<יוסי קטריבס: בסדר?

<קריאה: עכשיו, יש דברים שהם - - -

אראל מרגלית: רגע.

אראל מרגלית: משרד הבריאות, רוני ספיר, ממרכז "ישראל דיגיטלית".

<רוני ספיר: אני מרכזת באמת את "ישראל דיגיטלית" במשרד הבריאות.

<רוני ספיר: אני רוצה להגיד, בהתייחס לדברים שנאמרו כאן קודם: ההזדמנות מבחינתנו בעולם הבריאות נובעת מזה שעולם הבריאות עובר טרנספורמציה וצפוי לעבור טרנספורמציה, איתנו או בלעדינו.

<רוני ספיר: ההזדמנות היא להוביל את הטרנספורמציה, להיות הגורם שמסוגך לעמוד בראש ולא נגרר אחרי תהליכים שמתרחשים בעולם הזה ממילא, תהליכים שאת חלקם אני מניחה שכולנו מכירים: זה הנושאים של - - -, שירותים שהם סביב המטופל; תהליכים שהם מטפלים בבריאות ולאו דווקא בחולי.

<רוני ספיר: אלה דברים שהתרחשו.

<רוני ספיר: יחד עם זה, יש בדיוק את הבעיות שהתייחסו אליהם משרד הרווחה והשירותים החברתיים, שאנחנו פוגשים אותן גם.

<רוני ספיר: יש לנו את הנושאים של גידול דמוגרפי, יש לנו את הנושאים של עליית הגיל של האוכלוסייה, עלייה במחלות שהן כרוניות מול טיפול אקוטי.

<רוני ספיר: יש לנו נושאים שהם לא הזדמנות אלא צורך שהוא מאוד-מאוד חיוני.

אראל מרגלית: אבל תסבירי איך זה קשור לנושא.

<רוני ספיר: והשינוי שאנחנו רוצים לעשות ביחד עם "ישראל דיגיטלית" הוא לא במתן שירותים ממשלתיים, רק, דיגיטליים, אלא בשינוי במודלים של מתן שירותי בריאות.

<רוני ספיר: אנחנו מדברים על שירותי בריאות שונים, ולא על עכשיו אדמיניסטרציה בלבד.

<רוני ספיר: וכמובן שהאדמיניסטרציה חשובה מאוד, והשירות לאזרח אם ניתן גם מטעם הממשלה או מטעם כלל מערכת הבריאות בהיבטים האדמיניסטרטיביים - - -

<קריאה: את יכולה לתת דוגמאות של שירותים רפואיים?

<רוני ספיר: בוודאי.

<רוני ספיר: אם אנחנו מדברים על שירות מרחוק, למשל, רפואה מרחוק.

<רוני ספיר: זה נושא שמסייע להתגבר על מוגבלות של תנועה, על קיום של התמחויות רפואיות בפריפריה שהיא גיאוגרפית.

<רוני ספיר: על פריפריה תרבותית.

<רוני ספיר: יש לנו נושאים של פריפריה תרבותית שצריך להתגבר עליהם.

<רוני ספיר: כל הדבר הזה אפשר להסתייע בשירות מרכזי שניתן מרחוק.

<רוני ספיר: אנחנו מדברים על שירותי בריאות מרחוק, החל ממה שאולי ראיתם ב"אנטומיה של גריי" כשעושים ניתוח בווידאו, אבל דרך גם speech therapy מרחוק ושירותים רפואיים אחרים שאפשר לתת אותם.

<רוני ספיר: ולגלות פתאום שלמשל ניתוח של - - -, ניתוח של רדיולוגיה, למשל, אפשר להתגבר על פער של זמן, על תורים, על כל מיני נושאים שהם - - -

אראל מרגלית: בואו רגע נתייחס.

אראל מרגלית: יש לנו פה גם את דוקטור יאיר שינדל, שהוא בכלל בא בתחום.

אראל מרגלית: תתייחסו רגע לנושא הזה, כי הוועדה הזאת דיברה בזה די הרבה על הנושא של רשומה רפואית לאומית, והנושא של פרטיות שבא יחד איתה.

אראל מרגלית: תגידו על זה כמה מילים בהקשר של משרד הבריאות.

<רוני ספיר: בשמחה רבה.

<רוני ספיר: אנחנו מציינים בימים האלה את סיומו של שלב א' של פרויקט "אופק", זה הפרויקט של שיתוף מידע בתוך עולם הרפואה ובפרט בבתי החולים ובקהילה.

<רוני ספיר: זה פרויקט שמסייע לעשות צעד ראשון בהיבט של הרצף הטיפולי.

<רוני ספיר: הפרויקט הזה הוא לא פרויקט של רשומה רפואית אחודה, הוא לא אוסף מידע למקום מרכזי, אלא מאפשר הצגה מבסיסי נתונים מבוזרים שנמצאים במערכת הבריאות לטובת תהליכים שהם תפעוליים, תהליכים שהם קליניים.

<רוני ספיר: זאת אומרת, לטובת המטופל הבודד.

<רוני ספיר: השמירה על הפרטיות היא אחד הדברים הכי קריטיים שעמדו ביסוד של הפרויקט הזה, גם באופן של היישום, באופן הטכנולוגי של היישום.

<רוני ספיר: כלומר, בזה שאנחנו לא אוספים את המידע לאיזשהו מאגר מרכזי.

<רוני ספיר: אבל גם - - -

אראל מרגלית: אז אנחנו רוצים את ה- best practicesשלכם לשאר החלקים של המיזם.

<רוני ספיר: אנחנו רוצים לקחת את זה גם הלאה בשאר החלקים של המיזם, מבחינתנו.

<רוני ספיר: כי היכולות שיש לנו היום ב"אופק" הן מסוימות, ואנחנו רוצים עוד להרחיב אותן מאוד.

<רוני ספיר: אנחנו רוצים ללכת לדור הבא בכל מיני היבטים: בהיבט של הפריסה, בהיבט של תחומי התוכן.

<רוני ספיר: יש הרבה מאוד עשייה שעוד אנחנו מקווים לעשות בתוך הפרויקט של "ישראל דיגיטלית".

<יוסי קטריבס: אגב, כשישבנו עם השרים, גם הרווחה והשירותים החברתיים וגם הבריאות, כשיצאנו לדרך, אחת הדירקטיבות של שני השרים: גם של השרה יעל גרמן, וגם של השר מאיר כהן, של הרווחה והשירותים החברתיים, הייתה לנסות ולמצוא, במסגרת המיזם הזה, פרויקטים שמשרתים את האוכלוסיות שהן מאוחדות בהיבט של שירותי הרווחה ושירותי הבריאות.

<יוסי קטריבס: למשל: עולם הגריאטריה ועולמות מהסוג הזה, שאנחנו מסתכלים על הדברים האלה.

<יוסי קטריבס: וגם משרד הבריאות וגם משרד הרווחה והשירותים החברתיים שותפים ויהיו שותפים מן הסתם למאמץ הזה.

אראל מרגלית: קודם כל, אני רוצה לברך את חבר הכנסת יואב בן צור שזה חבר כנסת חדש.

אראל מרגלית: אתה רוצה להעיר איזושהי הערה?

אראל מרגלית: לתת להם משהו - - -?

יואב בן צור: כן, אני רוצה לומר שאני קצת קרוב לנושא מהנושא של החינוך: אל"ף, מהבית.

יואב בן צור: אשתי מורה שקיבלה מחשב, כמו כל המורים שקיבלו, והיא משתמשת.

יואב בן צור: כן, דוקטור עופר רימון, ידידי, עשיתי איתו שיתופי פעולה בתפקידי הקודם.

יואב בן צור: אני חושב ששיתופי פעולה מבורכים כדי להכניס ציבור נוסף - -

<עופר רימון: מכירים ומוקירים.

יואב בן צור: - - למעגל הזה, ואני מקווה שזה יתקדם, תוך עמידה על התכנים שיהיו מתואמים.

<עופר רימון: כמובן, כמובן.

יואב בן צור: אבל אני רוצה לומר שאני מרגיש את זה בבית, את כל ההכנות שעושים, ומלמדים תקשוב.

יואב בן צור: אשתי מלמדת מתימטיקה, תקשוב ומתימטיקה, ועושים את זה יפה מאוד, וזה השיעורים הכי מעניינים שהילדים אוהבים אותם, והם נחשפים גם למערכי שיעורים אחרים, וזה באמת פרויקט פנטסטי.

יואב בן צור: אני חושב שהוא, כמה שאני מבין, הוא יפה ומתקדם, אבל כנראה לא מספיק.

<קריאה: לא מספיק.

יואב בן צור: אני מקווה שבעקבות המיזם הזה הוא יתקדם עוד יותר.

<קריאה: הלוואי.

אראל מרגלית: תודה רבה.

אראל מרגלית: כמה מילים אתם יכולים להגיד לגבי התקציב.

<יוסי קטריבס: אנחנו לפני דיוני תקציב 2015.

<יוסי קטריבס: אנחנו בדיונים עם אגף התקציבים במשרד האוצר לגבי התקציבים.

<יוסי קטריבס: ההסתכלות היא הסתכלות רחבה.

<יוסי קטריבס: זאת אומרת, יחד עם המשרדים, יחד עם תקציב של המטה.

<יוסי קטריבס: התקציב הזה יהיה תקציב לא קטן, לא מבוטל.

<יוסי קטריבס: אנחנו עומלים על הכנתו.

אראל מרגלית: מה, למשל, תקציב מינהל התקשוב?

<רז הייפרמן: התקציב עצמו הוא כרגע באזור ה-250 מיליון שקל.

אראל מרגלית: ואנחנו מדברים על סדרי גודל דומים או על סדרי גודל אחרים?

<יוסי קטריבס: שים רגע את המאמץ של התקשוב בצד.

<יוסי קטריבס: במטה "ישראל דיגיטלית", יחד עם המאמצים שאנחנו מדברים עליהם כאן.

<יוסי קטריבס: ראינו את התכניות של משרד הבריאות, ישבנו עם משרד החינוך, ישבנו עם משרדים נוספים.

<יוסי קטריבס: אנחנו מדברים על סדרי גודל כאלה, ואולי מעבר לזה.

אראל מרגלית: אוקיי.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים להגיע לסיכום הדיון, אלא אם כן יש פה מישהו שממש לא יכול להתאפק.

אראל מרגלית: כן.

<יצחק כרמלי: שמי איציק כרמלי, מנמ"ר עיריית ראשון לציון.

<יצחק כרמלי: להדגיש דברים שאולי לא שמענו מדוקטור עדי קפליוק.

אראל מרגלית: אתה עובד עם מר דב צור, היית צריך להגיד את זה מההתחלה.

<יצחק כרמלי: אוקיי.

<יצחק כרמלי: אז הנה, דב זה עוד סיבה או משהו שעוזר לנו.

<יצחק כרמלי: זה ראש עירייה תומך.

<יצחק כרמלי: למנמ"ר אין הרבה כאלה.

<יצחק כרמלי: קשה להגיד את זה אבל צריך להבין: כל רשות היום היא לעצמה.

<יצחק כרמלי: אנחנו לא יכולים לחכות, וכל רשות מקימה פרויקטים עצמאיים – אם זו עיר חכמה.

<יצחק כרמלי: היום כל רשות מתחילה ללמוד את הנושא הזה לבד.

<יצחק כרמלי: אנחנו לא מקבלים תמיכה.

<יצחק כרמלי: אז אם זה סייבר, ואבטחת מידע, ומערכות G.I.S., וסיבים אופטיים שאנחנו חורצים את כל ראשון לציון ומגיעים לכל בתי הספר.

<יצחק כרמלי: ואנחנו, במקרה הזה, גם מתואמים עם דוקטור עופר רימון.

<יצחק כרמלי: אנחנו עושים את הכול לבד.

<יצחק כרמלי: אתם תמצאו את עצמכם עוד כמה שנים בפער עצום מול הרשויות.

<יצחק כרמלי: ואם תרצו להנגיש מידע לתושבים תמצאו ערב רב של מערכות ותוכנות – לא תצליחו לקשר את זה.

<יצחק כרמלי: מערכות רווחה – כל רשות בוחרת משהו אחר.

<יצחק כרמלי: יש כל מיני ספקים.

<יצחק כרמלי: עכשיו, עוד החברה לאוטומציה נרכשה על ידי חברה פרטית, One.

<יצחק כרמלי: אני מעריך שזה גם ילך ויתרחב עוד משם.

<יצחק כרמלי: אנחנו עצמאיים, ולבד בשטח.

<יצחק כרמלי: אבטחת מידע, לדוגמה: הסייבר, כל רשות היא עצמאית.

<יצחק כרמלי: אז אם יש מנמ"ר שמבין יותר באבטחת מידע הוא יקדם את זה.

<יצחק כרמלי: אין משהו שמנחה אותנו.

<יצחק כרמלי: ואני מעריך שאם יפרצו לרשות ויגנבו מידע רשותי, כספים, אני לא יודע, מידע של תושבים, זה יגיע ממש גבוה, עד אליכם, עד הממשלה.

<יצחק כרמלי: אין מישהו ששומר ומגן עלינו.

<יצחק כרמלי: חשוב לדעת את זה.

אראל מרגלית: וגם סטנדרטים.

אראל מרגלית: כלומר - - -

<יצחק כרמלי: אין סטנדרטים.

<יצחק כרמלי: לנו אין.

אראל מרגלית: היום, כשאנחנו מבקשים מחברות כרטיסי אשראי, שהן נותנות לך אפשרות לקנות באינטרנט, אנחנו מבקשים מהן פיילוט של security.

<יצחק כרמלי: Pci, - - -.

<יצחק כרמלי: אז Pci זה הסטנדרט לנושא של סליקת כרטיסי אשראי.

<יצחק כרמלי: אז רשות אחת תקדם ורשות לא תקדם.

<יצחק כרמלי: אחת יש לה קצת יותר כסף או קצת יותר ידע באבטחת מידע, אז היא תקדם או לא תקדם.

אראל מרגלית: ומי אצלכם אחראי?

אראל מרגלית: מי אצלכם אחראי על הסטנדרטים?

אראל מרגלית: למשל - - -

<רז הייפרמן: יושב פה מר גידי קונפינו.

<רז הייפרמן: האו מנהל חטיבת אבטחת המידע והסייבר במסגרת מטה התקשוב.

<רז הייפרמן: עובד עם גופי רגולציה נוספים בשירות הביטחון, יחד עם מטה הסייבר הלאומי, והוא כרגע עובד על הנחיות.

<רז הייפרמן: אבל אני מדגיש: זה למגזר הממשלתי, לא למגזר של הרשויות.

אראל מרגלית: הגברת מיטל גרייבר.

<מיטל גרייבר: כן.

<מיטל גרייבר: אני אגיד בשתי מילים: אנחנו פועלים במשך כ-20 שנה לצמצום הפער הדיגיטלי.

<מיטל גרייבר: היינו מעורבים במרבית הוועדות שהתייחסו לזה במהלך השנים האלה.

<מיטל גרייבר: מעבר לפעילויות אחרות שאנחנו עושים, אנחנו מפעילים אקדמיה לאינטרנט שהמטרה שלה זה להביא את הידע על מחשבים ואינטרנט לאוכלוסייה הבוגרת.

<מיטל גרייבר: בעיקר.

<מיטל גרייבר: דיברו פה הרבה על ילדים, אז אנחנו מתעסקים עם המבוגרים: האוכלוסייה של דוברי הערבית, אוכלוסיית האתיופים.

<מיטל גרייבר: אנחנו מנסים להיכנס עכשיו גם לאוכלוסייה החרדית, זה קצת יותר קשה.

<מיטל גרייבר: אנחנו נשמח לשתף פעולה.

<מיטל גרייבר: אנחנו נכנסים גם לנושא של עסקים קטנים ובינוניים ומסחר אלקטרוני בשביל להכניס גם אותם לתוך העסק הזה.

<מיטל גרייבר: אנחנו עושים עוד הרבה דברים, אבל אלה הדברים שאנחנו.

<מיטל גרייבר: אני חושבת שאנחנו יכולים לשתף פעולה ולעזור לכם.

<מיטל גרייבר: אז בשמחה, יש לנו המון ידע בנושא.

אראל מרגלית: תודה רבה.

אראל מרגלית: קודם כל, כל הכבוד על המאמץ.

אראל מרגלית: כמה דברים שעולים פה והוועדה, אני חושב, תרצה לקבל דיווח ולעקוב.

אראל מרגלית: קודם כל, כמובן, ברמה התקציבית, אבל זה דברים שתעבדו מול משרד האוצר אבל אנחנו נרצה להבין.

אראל מרגלית: אני חושב שהדבר המרכזי, אין ספק שישראל נמצאת בפער דיגיטלי מטורף מבחינת השירותים הציבוריים שעומדים לרשות האזרח: בין אם זה בנושאי חינוך, בנושאי רווחה או בנושאי בריאות ובנושאים אחרים.

אראל מרגלית: ואין ספק שאנחנו, אני חושב, בוועדת המדע פה מאוד בעד לשים מאמץ לאומי בשנים הקרובות כי יש לנו ידיעה ברורה מהשוואה של מקומות אחרים שתהיה לזה השפעה דרמטית לגבי השדרוג של השירות הציבורי בכלל, לגבי השדרוג של השירות שהאזרח יכול לקבל באינטראקציה שבה הוא רוצה להיות גם עם קבוצות עניין מול הממשלה או מול העירייה או מול גורמים אחרים, וזה דבר שהולך לעבור תמורה מאוד גדולה.

אראל מרגלית: אז יש לנו עניין מאוד-מאוד גדול לתמוך בזה ולקדם את זה ואנחנו מברכים על זה.

אראל מרגלית: הדבר המרכזי, אני חושב, שאני במקום הממשלה הייתי עושה עוד חשיבה, גם אם זה טיפה יעכב ביניכם, הייתי רגע מנסה לראות את החלוקה של הסמכויות.

אראל מרגלית: כי אני חושב שהיכולת לקחת ולהניע מהלך לאומי עם המשרדים השונים בצורה דרמטית – הרבה מהיכולת שלה לעבוד היא גורם מרכזי שמתכלל את המאמץ, גם ברמה הטכנולוגית וגם ברמה התוכנית.

אראל מרגלית: אנחנו היום לא חושבים שיש טכנולוגיה בלי תוכן.

אראל מרגלית: זה לא.

אראל מרגלית: טכנולוגיה משרתת תוכן, היא לא לכשעצמה.

אראל מרגלית: אז זה נושא שאני הייתי עושה עליו.

אראל מרגלית: אני מבין שיש פוליטיקות בין המשרדים, בין שרים, בין הממשלה, אבל אני הייתי מנסה לראות אם היה אפשר לקחת את המטה המרכזי; יכול להיות שהוא צריך להיות במשרד ראש הממשלה; להעצים אותו.

אראל מרגלית: לעבות אותו.

אראל מרגלית: לתת לו את הממדים התוכניים שאולי היום הוא צריך להשלים את עצמו, ולעשות מטה אחד מרכזי שמוביל מדיניות.

אראל מרגלית: זה נושא אחד שאנחנו שואלים עליו.

אראל מרגלית: והנושא השני זה העניין של הפערים.

אראל מרגלית: כי אם יש לנו פה הזדמנות, מדינת ישראל עושה מאמץ מרכזי, לאומי, בנושא הזה, אין ספק שהפערים במידה רבה יכולים להימדד בפערים הדיגיטליים בין מקומות שונים ובין אוכלוסיות שונות.

אראל מרגלית: היינו מאוד-מאוד רוצים שאתם ברמה המוניציפלית תהיו מעורבים בליבת הפרויקט, ותתנו את הדעת, יחד עם הממשלה, על האופן שבו יש סטנדרטים אחידים של עבודה, כמו שאתה אומר.

אראל מרגלית: על האופן שבו מתייחסים לפערים, שאי אפשר שרשויות לבד, בלי איזושהי תשומת לב ממשלתית מרכזית יבואו לידי ביטוי ויצליחו לגשר על הפערים האלה, כולל התייחסות ספציפית, שאולי אתם יכולים להביא אותה לאוכלוסיות ספציפיות ששם הפערים הם גדולים יותר.

אראל מרגלית: היינו רוצים לתת תשומת לב מאוד גדולה לדרום, לצפון, מקומות שבהם יש פער בהרבה מאוד מובנים אחרים.

אראל מרגלית: כלומר, כחלק מהמאמץ.

אראל מרגלית: בעניין הזה אנחנו מברכים אתכם על מה שאתם עושים בבאר שבע אבל צריך לקחת את זה אולי, להתחיל מהקצוות ולעבור פנימה.

אראל מרגלית: והיינו גם מאוד רוצים שתתנו את הדעת למשרדים מסוימים, כמו משרד הרווחה והשירותים החברתיים, כמו גורמים מסוימים במשרד הבריאות, שנמצאים בפער מטורף ממה שהיה צריך להיות כדי לתת את השירות הבסיסי שהם צריכים לתת.

אראל מרגלית: אז יש הרבה מאוד תשומת לב למורים, שגם שם יש פער, אבל בכל זאת נותנים לזה תשומת לב.

אראל מרגלית: היינו רוצים שתשימו את משרד הרווחה והשירותים החברתיים, ומשרד הבריאות ומשרדים אחרים שעובדים מול אוכלוסיות מאותגרות ולתת להם את הכלים שהם כבר.

אראל מרגלית: האנשים האלה נמצאים שם ועובדים.

אראל מרגלית: בואו ניתן להם את הכלים לעשות את העבודה שלהם כמו שצריך.

אראל מרגלית: והיינו רוצים שנקבע ביחד, יחד עם חבר הכנסת משה גפני, יושב ראש הוועדה, דיון נוסף כדי לשמוע איך אתם מתלבטים בין הרשויות השונות ואיך אתם מתכללים את זה.

אראל מרגלית: איך אתם מביאים בחשבון את הנושא של הפערים, ואיך אתם משלבים את הרשויות המקומיות בתוך הסיפור הזה כדי שזה באמת יגיע לאזרח.

אראל מרגלית: זה בסופו של דבר צריך להגיע לאזרח, והרשויות המקומיות נמצאות בחזית מול רוב העולם של השירותים שהאזרח מקבל.

אראל מרגלית: אז אנחנו רוצים להעצים אותם בעניין הזה, ולדאוג שאלה שכרגע יש להם תקציבים יותר מאותגרים יקבלו, שגם האזרחים אצלם יקבלו חלק גדול מהשירותים האלה.

אראל מרגלית: תודה רבה.