הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק השידור הציבורי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 20, 2014-07-09 09:05

קארין אלהרר: היום יום רביעי, ה-9 ביולי 2014 ואני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק השידור הציבורי.

קארין אלהרר: אנחנו דנים בסעיף 65 ואני מבקש מחברי חבר הכנסת איתן כבל לומר לפרוטוקול האם הושגה הסכמה.

איתן כבל: בוקר טוב.

איתן כבל: תודה לך גברתי ובכל מקרה תודה על שאתמול הסכמת לתת לי את הזמן לנסות להגיע לאיזה סיכום בהקשר לרף ה-35 אחוזים על כל המשתמע מכך.

איתן כבל: לצערי, בהמשך לשיחתי מהבוקר, ב-8:03 עם יושב ראש ההסתדרות אבי ניסנקורן, לא צלחה דרכי.

איתן כבל: הוא אמר לו שלצערו לא הצליח להגיע להסכמות ואנחנו נגיע להצבעה.

איתן כבל: אני רק אומר אני חושב שזאת טעות.

איתן כבל: אני אומר לאנשי האוצר שזה מסוג אותם דברים שאתה חושב שאתה עושה טוב.

איתן כבל: כמו שלכוזרי נאמר בחלום שכוונותיו רצויות איך מעשיו אינם רצויים, כי על הכוונה כולנו סביב השולחן הזה מסכימים וגם מי שלא נמצא סביב השולחן הזה ואכן אין לנו שום רצון ושום כוונה שהעסק חס וחלילה יתפרק.

איתן כבל: אני לא נמצא כאן, ובטח חבריי, רק כדי שהעסק הזה יתפרק אבל במערכת היחסים שמתקיימת ביניכם לבין ההסתדרות כמטריית על, ומערכת היחסים שמתקיימת בינינו כאן כדי לנסות להגיע להבנות עם כמה שיותר הסכמה בוודאי בנושאי ליבה, אני רק יכול להצטער.

איתן כבל: תודה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: לפיכך אני מעלה להצבעה את סעיף 65.

<גדי בן יצחק: אם אפשר לפני כן.

קארין אלהרר: קיימנו את הדיון הזה אתמול ואני מאפשרת לנציג אחד.

קארין אלהרר: תחליטו מי רוצה לדבר.

<גדי בן יצחק: יש לי הודעה אישית.

קארין אלהרר: אתמול קיימנו דיון של למעלה מחצי שעה.

קארין אלהרר: אני מבקשת, תבחרו נציג אחד מביניכם.

<תמנה עורב: לא.

<תמנה עורב: הדברים כאן יותר מדי חמורים.

קארין אלהרר: אני אחליט אם הם חמורים או לא.

קארין אלהרר: תבחרו נציג אחד.

<תמנה עורב: יש כאן 1,600 עובדים.

<תמנה עורב: גדי יכול לדבר.

קארין אלהרר: גדי, אתה הנציג?

<גדי בן יצחק: לא לעניין הזה.

<גדי בן יצחק: הודעה אישית.

<גדי בן יצחק: את דיברת על דיון שהתקיים תחת הפגזות.

<גדי בן יצחק: אני שוב מוחא על הצורה בה הדיון הזה, רצוף כוונות טובות, דוהר לפרצה בגודל של סוס טרויאני בחומה הסינית שאתם בניתם.

<גדי בן יצחק: זה דבר שלא ייעשה.

<גדי בן יצחק: לעניין הפיטורים ידברו גם אחרים.

<גדי בן יצחק: זה שוב דבר שלא ייעשה.

<גדי בן יצחק: אני מקווה שהוועדה קיבלה את ההסתייגויות ואם אין לי הזדמנות לדבר עליהן, אני מוחא לפרוטוקול.

<גדי בן יצחק: תודה רבה.

<משה שגב: גברתי, אני רוצה להתייחס.

קארין אלהרר: אתה הנציג.

<משה שגב: זה קשור לסיפור הזה של המחאה שהציג חבר הכנסת כבל בקשר לכל נושא יחסי העבודה בין ההסתדרות לאוצר.

<משה שגב: אני חושב שיש לנו כאן בעיה של אמון מאוד מאוד גדולה כי גם בפני הוועדה דיברו נציגי האוצר ואמרו שברגע שייחתם הסכם הפרישה, עובדים באופן מידי יוכלו לפרוש.

<משה שגב: עכשיו במשא ומתן מתנים את זה בפינוי כל המתחם בתל אביב.

<משה שגב: גברתי, זה אומר שיחזיקו כאן אנשים שירצו לפרוש כבני ערובה.

<משה שגב: זה תהליך של שנה לפחות וזה דבר שפשוט לא מתקבל על הדעת ואני מבקש מחברי הכנסת להביע את דעתם כי לפי מה שהציגו כאן נתנו לנו הבטחה שמיד כאשר ייחתם הסכם, נוכל לפרוש.

<משה שגב: איפה הכסף?

<גדי בן יצחק: אתה מדבר על מה שלא קיבלנו.

<גדי בן יצחק: קילינג מי סופט זה שיר יפה, אבל לעשות את זה לאלפיים עובדים זה מגעיל.

<משה שגב: דיבר כאן יונתן בזמנו שתהיה הלוואת גישור.

<משה שגב: יש את הכסף.

<תמנה עורב: אמרו לנו תקציב.

<תמנה עורב: אמרו לנו שיש תקציב.

<משה שגב: עכשיו מעלים את זה בכל מיני המתלות שעובדי רשות השידור יתבצרו במבנים.

<משה שגב: באמת, רבותיי, יש כאן אנשים שכבר מיואשים מהמקום הזה ורוצים ללכת אבל תנו להם את ההזדמנות לעשות זאת באופן מידי.

<משה שגב: אני חושב שזה גם תפקידכם חברי הוועדה לעזור בסיפור הזה.

קארין אלהרר: מה זה קשור לסעיף שאנחנו מדברים עליו?

<תמנה עורב: זה קשור באופן כללי.

<משה שגב: אני אגיד לך.

<משה שגב: זה כל חוסר האמון שנוצר.

<משה שגב: זה חוסר האמון, שיש משא ומתן ומצד שני מביאים את הכול בחקיקה.

<גדי בן יצחק: באוצר הכול תלוי בכל.

<גדי בן יצחק: תנאי מפלה.

<גדי בן יצחק: כך חתמנו על הפרישה ולא התממשה הפרישה ולא התממש הסכם העבודה.

<גדי בן יצחק: הכול תלוי בכל וזאת שיטת האוצר.

<גדי בן יצחק: לכן זה חשוב.

<לזר צנדקוביץ: שמעתי לאורך כל הדרך משפט אחד שהאוצר השתמש בו ואמר שיש לו כיסים עמוקים.

<לזר צנדקוביץ: זה לא בא עכשיו לידי ביטוי.

<גדי בן יצחק: הם תפורים.

<לזר צנדקוביץ: מישהו תפר אותם.

<לזר צנדקוביץ: אני לא רוצה להשתמש במילה בוטה אבל נראה לי שאנשי האוצר באופן אישי, כל אחד במקומו וכבודו והוא מוכשר ועושה את עבודתו, אבל זה כמו לקחת ולעשות שדידת עתיקות.

<לזר צנדקוביץ: שודדי עתיקות.

<לזר צנדקוביץ: המקום שלנו עתיק ושודדים אותו.

<תמנה עורב: למעלה משבעים שנים רשות השידור קיימת ואתם במחי חודש וחצי, פחות מחודש וחצי, מוחקים את המקום הזה אבל יש שם 1,600 עובדים ועוד עובדים של הלימודית.

<תמנה עורב: בסעיף הזה, סעיף 65 ובכל הסעיפים האחרים שאנחנו מתנגדים להם שקשורים אחד בשני, מוחקים.

<תמנה עורב: הבעיה כאן היא בעיה עמוקה מאוד של אמון.

<תמנה עורב: אין לנו אמון לא באוצר ולא בממשלה והגיע הזמן שישימו את הידיים בכיסים.

דוד צור: אני רוצה לומר משהו.

דוד צור: קודם כל, אין קשר בין הסעיף עליו אנחנו עומדים לחתום למה שהם אומרים.

<קריאה: בטח שיש.

דוד צור: למה אתה אומר בטח שיש.

דוד צור: אין קשר.

דוד צור: אין קשר לתקרת ה-35 אחוזים ועל זה אנחנו צריכים להצביע.

דוד צור: יחד עם זאת, בתחילת הדיון, ביום הראשון, אמרנו שמאוד חשוב לנו להיות מעודכנים במשא ומתן המתנהל בין ההסתדרות לבין האוצר לעניין פרישת העובדים.

דוד צור: כל החוק הזה מלכתחילה לא נועד לפגוע בעובדים אלא הוא נועד לייצר תאגיד שייתן שידור ציבורי אחר, להבנתנו יותר טוב, יותר שקוף וכל מה שאנחנו מתווכחים עליו כבר שבועות ארוכים.

דוד צור: האם זה נכון, אני שואל את אנשי האוצר, מה שנאמר כאן כרגע, שהסכמי הפרישה עליהם מגיעים לסיכום יהיו כתנאי או בני ערובה לפינוי של מבנים?

דוד צור: אם יש איזה חשש שמי מהם לא יפנה, המשרד לביטחון פנים הוא המבנה הצמוד אליהם, ותאמין לי שניתן להפעיל את כל הסמכות הנדרשת.

דוד צור: אני אישית אחזור למדים, אתגייס לזה כדי לפנות עובד-עובד משם, אם זה החשש.

<עופר מרגלית: לא.

<עופר מרגלית: זה לא החשש.

<עופר מרגלית: על אותה נקודה התקיים אתמול דיון.

<עופר מרגלית: הלוואת הגישור עליה דיברנו בזמנו מדברת על מיום התחילה ועד שאנחנו נממש את הנכסים והרי לממש כנסים זה לא קורה ביום.

<עופר מרגלית: בעצם מיום התחילה או גם בהתאם לבקשות ההסתדרות שביקשה שבמהלך הכונס לא יהיו פיטורים.

<עופר מרגלית: מיום התחילה יש מחויבות מלאה של האוצר לממן את כל הסכמי הפרישה.

<עופר מרגלית: זאת בעצם הלוואת הגישור.

דוד צור: מיום החתימה על הפרישה?

<עופר מרגלית: מיום התחילה של הגוף החדש.

<קריאה: זה בעוד שנה.

<קריאה: מה בינתיים יעשו העובדים?

<תמנה עורב: מה נעשה בינתיים?

דוד צור: בכל הזמן הזה הם מקבלים שכר.

<עופר מרגלית: ברור.

<עופר מרגלית: במהלך תהליך הפירוק, הרשות הקודמת עדיין צריכה לעבוד.

<עופר מרגלית: זה לא שהרשות מתפרקת אלא היא עובדת עד יום התחילה.

דוד צור: ומי שפורש?

<קריאה: לא פורש.

<גדי בן יצחק: זה פחות כסף במקום אנשים שפורשים בלי ההטבות עליהן מדברים.

<גדי בן יצחק: כל שנה פורשים אנשים.

<תמנה עורב: ומה עם אלה שכבר פרשו ולא קיבלו?

רינה פרנקל: יש פורשים ויש פורשים על פי תנאי הפרישה.

<תמנה עורב: והם לא קיבלו.

<קריאה: תנאי פרישה, מתי?

<קריאה: עוד שנה?

<תמנה עורב: כשנמות.

קארין אלהרר: אני מבקשת להעלות להצבעה את סעיף 65.

קארין אלהרר: מי בעד.

קארין אלהרר: בעד – 4

קארין אלהרר: סעיף 65 אושר

קארין אלהרר: הסעיף אושר.

<עידית חנוכה: חברת הכנסת מועלם-רפאלי הצביעה במקום חברת הכנסת ...

<גלילה הורנשטיין: גברתי, אתמול ביקשתי הבהרה לסעיף (ו).

איתן כבל: נכון.

איתן כבל: אפשר לקבל הבהרות על 65(ו)?

<גלילה הורנשטיין: כבר הצביעו על זה עכשיו.

<גלילה הורנשטיין: אני הבנתי אתמול שהסעיף תוקן.

<גלילה הורנשטיין: מישהו מהאוצר כאן הסביר, אני לא זוכרת מי.

קארין אלהרר: הנציג של האוצר שאמור לענות לך עוד לא נמצא.

<אתי בנדלר: אני אסביר.

<גלילה הורנשטיין: הסעיף אמר קודם: האמור בסעיף זה יחול על אף האמור בכל הסכם, לעניין זה הסכם קיבוצי וכולי.

<גלילה הורנשטיין: אתמול תוקן הסעיף ונאמר:

<גלילה הורנשטיין: האמור בסעיף זה יחול על סעיף קטן (3).

<אתי בנדלר: על אף האמור בסעיף קטן (3).

<אתי בנדלר: על אף האמור בסעיף קטן (ה)(3).

<גלילה הורנשטיין: אנחנו לא מבינים, ואנחנו ביקשנו הבהרה אתמול ולא קיבלנו, איזה קשר יש להסכם הקיבוצי כאן ולמה פתאום ההסכם הקיבוצי מוזכר כשאין לו הגדרה כמו שביקשנו, כמו שלעובד – בהמשך נדבר על זה – ביקשנו הגדרה ועכשיו שוב מצוין עובד.

<גלילה הורנשטיין: אני כבר קושרת את שתי ההגדרות האלה.

<אתי בנדלר: אני אסביר.

<אתי בנדלר: אני לא אענה לשאלות למה לא צריך להגדיר עובד ולמה לא צריך להגדיר הסכם קיבוצי משום שבדרך כלל יש לזה משמעות.

<גלילה הורנשטיין: אבל ביקשתי להגדיר ולא הסכמתם.

<אתי בנדלר: כי אין צורך.

קארין אלהרר: צריך להגדיר כל דבר שנמצא בדין הכללי?

<גלילה הורנשטיין: עכשיו הגדרתם.

<גלילה הורנשטיין: הגדרתם עובד.

<גדי בן יצחק: "עובד לעניין זה".

<גדי בן יצחק: מה זה עובד?

<גדי בן יצחק: פתאום זה צץ.

קארין אלהרר: זה לעניין ספציפי.

קארין אלהרר: להוראת מעבר.

<גלילה הורנשטיין: הוראות המעבר שקיבלנו הבוקר.

<גלילה הורנשטיין: השאלה היא עדיין לסעיף (ו).

<אתי בנדלר: מונחים שמוגדרים בדין הכללי, לא צריך לשוב ולהגדיר אותם אלא אם כן רוצים לסטות במובן זה או אחר מהמשמעות הנודעת להם בדין הכללי.

<אתי בנדלר: אני לא צריכה להגדיר מה זה עובד.

<אתי בנדלר: עובד זה מי שמתקיים בינו ובין מעסיקו יחסי עובד-מעביד או עכשיו מנסים לשנות את הטרמינולוגיה, ראיתי הצעת חוק בעניין הזה, אבל על זה אנחנו מדברים.

<אתי בנדלר: אם אנחנו רוצים מעסיק, אם אנחנו לא מבקשים למשל שלעניין חוק מסוים, לעניין תקנה מסוימת, עובד לא תהיה המשמעות הכללית אלא להרחיב את המשמעות, למשל לרבות יחסי קבלן, מי שמתקיימים אתו יחסים של מתן שירות או נניח רוצים רק עובד בתקופה מסוימת, אז צריכים הגדרה מיוחדת.

<אתי בנדלר: בהיעדר סטייה מהדין הכללי, אין צורך בהגדרה.

<אתי בנדלר: זה לשאלה למה לא מגדירים עובד ולמה לא מגדירים הסכם קיבוצי לסעיף 65.

<אתי בנדלר: מדוע התחולה של סעיף קטן (ו) שונתה.

<אתי בנדלר: היא שונתה מסיבה אחת פשוטה.

<אתי בנדלר: קודם היו הוראות שנמחקו בסעיף (ה)(1), (2) ו-(5) שדיברו על הוראות שבעצם עמדו בניגוד להסכמים קיבוציים, לתחולה שלהם.

<אתי בנדלר: משההוראות האלה נמחקו, אין צורך להגיד על אף האמור.

<גלילה הורנשטיין: אני שואלת למה זה נשאר.

<אתי בנדלר: למה נשאר על אף האמור בסעיף קטן?

<גלילה הורנשטיין: לא.

<גלילה הורנשטיין: למה נשאר ההסכמים הקיבוציים, צו הרחבה וכולי?

<גלילה הורנשטיין: אתם אמרתם שמה שכתוב בחוק הזה זה ספציפי ולמה בכלל לציין את ההסכם הקיבוצי?

<גלילה הורנשטיין: הרי זה מעל.

<גלילה הורנשטיין: אמרתם שהחוק הוא מעל ההסכמים.

<אתי בנדלר: נכון.

<אתי בנדלר: חד משמעית.

<גלילה הורנשטיין: אז למה צריך לציין את זה?

<גלילה הורנשטיין: מה המטרה?

<גלילה הורנשטיין: מה המשמעות?

<אתי בנדלר: אם את שואלת אותי, ההוראה הזאת מיותרת.

<אתי בנדלר: את צודקת.

<גלילה הורנשטיין: נכון.

<גלילה הורנשטיין: צריך למחוק אותה.

<אתי בנדלר: האוצר סבור שכדי למנוע ספק כלשהו כי יש הסכמים קיבוציים, ככל הנראה הסכמים קיבוציים שמדברים גם על תקינה, כדי שלא יהיה ספק כלשהו, ביקשו להכניס את זה.

<גלילה הורנשטיין: יכול להיות ספק על החוק?

<אתי בנדלר: נטע, אולי יש לך הסבר יותר טוב.

<אתי בנדלר: אני סברתי ואמרתי גם לאורי שלדעתי זה מיותר אבל הוא מאוד רוצה להשאיר את זה.

<גלילה הורנשטיין: לא רק מיותר אלא זה נותן מקום לחששות.

<גלילה הורנשטיין: הם שואלים אותנו למה כל הזמן אנחנו חוששים וממה אנחנו חוששים.

<גלילה הורנשטיין: לחששות אין סוף במה שקשור לאוצר בעניין החוק הזה.

<גלילה הורנשטיין: כאן פתאום מכניסים משהו שבכל לא קשור אחד לשני ואנחנו רוצים להבין ממה הם חוששים.

<אתי בנדלר: אורי יגיע עוד מעט והוא יענה על השאלה הזאת בשם האוצר.

<אתי בנדלר: אני יכולה לומר לך מה המשמעות ולמה היא נכתבה.

<אתי בנדלר: למה צריך אותה, הוא יענה על כך.

<גלילה הורנשטיין: זאת אומרת שיש עוד אפשרות למחוק את זה למרות שהייתה הצבעה מהירה מאוד לפני שקיבלתי תשובה.

<אתי בנדלר: בין אם מוחקים ובין אם לא מוחקים, המשמעות היא אותה משמעות.

<אתי בנדלר: דהיינו, החוק גובר על כל הסכם קיבוצי.

<גלילה הורנשטיין: אנחנו יודעים את זה.

<גלילה הורנשטיין: הנה, הוא בא.

<גלילה הורנשטיין: למה עדיין צריך את זה ומדוע למרות הכול צריך את זה כי כאשר אנחנו מבקשים משהו לומר אומרים שלא צריך, החוק אומר, חוק הפרשנות אומר, ההוא אומר, לא חשוב, לא נרד לרזולוציה הזאת.

<גלילה הורנשטיין: כאן פתאום יש משהו שהוא בכלל מחוץ לעניין.

<אתי בנדלר: אורי, בוא נמקד את השאלה.

<אתי בנדלר: למה בכלל צריך את ההוראה הזאת?

<אתי בנדלר: לא למה (3) אלא למה צריך את ההוראה הזאת לאחר שאמרנו לא פעם ולא פעמיים שבמדרג הנורמטיבי ברור שהחוק גובר על כל הוראת הסכם קיבוצי.

איתן כבל: אמרתם את זה יותר מפעם אחת.

<אורי אפלבום: נכון.

<אתי בנדלר: למה כאן מציינים את זה מפורשות?

<אתי בנדלר: זאת השאלה שנשאלה כאן.

<אורי אפלבום: זה עוזר לנו בבתי הדין לעבודה ורצינו להבהיר את זה.

<אורי אפלבום: לפעמים בהסכמים יכולים להיות דברים מפורשים.

איתן כבל: יכול להיות שיהיה איזה סעיף שעוזר גם קצת לעובדים?

<אורי אפלבום: מרגע שהייתה החלטה לעשות את ההגבלה הזאת על הקליטה, רצינו להיות בטוחים שהדבר הזה ייושם.

<קריאה: הם שמים את המחסומים עוד לפני כן.

<אורי אפלבום: רק ליתר ביטחון.

<גלילה הורנשטיין: מה זאת אומרת ליתר ביטחון?

<גלילה הורנשטיין: החוק לא בטוח?

<אורי אפלבום: החוק בטוח.

<גלילה הורנשטיין: למה צריך את זה אם החוק בטוח והחוק הוא מעל?

<אורי אפלבום: אנחנו כותבים את זה גם בחוקים אחרים.

<גדי בן יצחק: אם אתה עושה הרבה פעמים משהו שלא צריך, זה עדיין לא אומר שזה טוב.

<אורי אפלבום: לא, לא נכון שלא צריך.

<אורי אפלבום: צריך את זה.

<גלילה הורנשטיין: אלא אם תגיד במפורש מה הכוונה.

<אתי בנדלר: אני רוצה לתקן את דבריי.

<אתי בנדלר: אמרתי בצורה נחרצת שבכל מקרה במדרג הנורמטיבי חוק גובר על כל הסכם קיבוצי.

<אתי בנדלר: קיבלתי SMS שנכתב ככל הנראה על ידי עורך דין ארז אנצוויג שהוא היועץ המשפטי של אגף הממונה על השכר ואני פשוט אצטט את דבריו: "כאשר מדובר בהוראות חוק המטילות מגבלות על גוף ציבורי, ערכה הפסיקה במספר מקרים, כמו בג"ץ אמיל מנור, פסק דין אלטשולר של בית הדין הארצי לעבודה, הבחנה בין נפקות ההגבלה במישור המשפט המינהלי לבין נפקות ההוראות במישור משפט העבודה.

<אתי בנדלר: איסור במישור המינהלי אינו מוביל בהכרח לאיסור במישור דיני העבודה או להתגברות על הסכמי עבודה.

<אתי בנדלר: לכן מוצע לקבוע במפורש כי איסור הקליטה כמוצע תחול כהוראת עדיפות על אף האמור בהסכמים קיבוציים וכולי כאמור בנוסח".

<אתי בנדלר: אני לא בדקתי את השאלה המשפטית הזאת.

<אתי בנדלר: אני נחשפת לזה לראשונה, לסיטואציות בהן יתכן, ככל העולה מהדברים שנאמרים כאן, שבמישור משפט העבודה תהיה עדיפות להסכם קיבוצי על הוראת חוק.

<אתי בנדלר: אלה דברים שאני מצטטת מפי אומרם ואינני מביעה עמדה משפטית בקשר לעניין הזה.

<גלילה הורנשטיין: האם גברתי חושבת שהיא צריכה לבדוק את זה עוד פעם?

<אתי בנדלר: לא.

<גלילה הורנשטיין: זאת אומרת, הייעוץ המשפטי של הממונה על השכר עדיף?

<גלילה הורנשטיין: אולי היועץ המשפטי לממשלה חושב אחרת?

<גלילה הורנשטיין: אנחנו לא יודעים.

<אתי בנדלר: נמצאים כאן מספר נציגים של היועץ המשפטי לממשלה.

<אתי בנדלר: גם היועץ המשפטי של אגף הממונה על השכר הוא נציגו של היועץ המשפטי לממשלה.

<אתי בנדלר: עמדת הממשלה כרגע היא שיש מקום לסעיף הזה.

<אתי בנדלר: אתם אחר כך, כהסתדרות, תעשו בזה כל שימוש שתמצאו לנכון מבחינת הפרשנויות.

<אתי בנדלר: הוועדה אישרה את הסעיף, כולל הסעיף הקטן הזה, ואידך זיל גמור.

<קריאה: זה כוחני.

איתן כבל: זה סעיף שחד משמעית צריך להיות מובא לדיון בין יושב ראש ההסתדרות לבין נציגי האוצר.

איתן כבל: זה לא יכול להיפתר כאן על ידינו.

<אורי אפלבום: הם ראו את זה.

<גלילה הורנשטיין: הם לא ראו את זה.

<גלילה הורנשטיין: לא שמו לב לזה.

איתן כבל: אני לא מקשיב למה שהוא אומר ולא מקשיב למה שאת אומרת.

איתן כבל: אני אומר את עמדתי כאן בעניין הזה.

איתן כבל: לי אין כלים שעומדים לרשותי מעבר לזה שאת אומרת, הוא אומר והיועצת המשפטית שאני מאוד מעריך ומוקיר אומרת.

<אתי בנדלר: אני אומרת בכנות שאני לא הכרתי את ההיבט הזה של דיני העבודה.

איתן כבל: למה את חושבת שאת צריכה להתנצל בפני?

איתן כבל: אני בסך הכול אומר שאני מקבל את מה שאת אומרת ולכן אני גם אומר את זה לאבי, לשים לו ספוט על העניין הזה כדי שיחליט מה הוא עושה עם זה.

איתן כבל: אי אפשר במערכות יחסי עבודה פרשנות שכל הזמן גם חברי הכנסת יהיו עסוקים לפרש עניינים שיש להם מעמד בהסכם הקיבוצי.

איתן כבל: אלה דברים שאם הוא חושב שצריך לעמוד על רגליו האחוריות, שיש לזה השלכות, שיש לזה השפעות, הרי הבעיה היא הרבה מעבר לרשות.

איתן כבל: זה כמו הסעיף של ה-35 אחוזים.

איתן כבל: האמת היא שהבעיה בסעיף הזה עלולה להיות פחות כאן ויותר במקומות אחרים.

עיסאווי פריג': אני חושב שאנחנו כחברי ועדה לא יכולים לתת יד לסעיף כוחני.

עיסאווי פריג': אני לא משפטן, אבל בעיני זה סעיף לא חוקי.

עיסאווי פריג': על אף האמור בכל הסכם.

עיסאווי פריג': שמעתי את הפרשנות של היועצת המשפטית, אבל בסופו של דבר אנחנו אלה שמקבלים את ההחלטה.

עיסאווי פריג': הסעיף הזה לא צריך להיות בסעיף 65 כי הוא מרוקן אותו מתוכן.

עיסאווי פריג': בואו נקרא לילד בשמו.

<אתי בנדלר: לא, לא מרוקן.

<אתי בנדלר: להפך, הוא מחזק אותו.

עיסאווי פריג': סליחה, מחזק אותו ומבטל כל הסכמי דיני העבודה ומבטל כל חקיקה בתחום הזה.

עיסאווי פריג': זה דבר בלתי חוקי.

עיסאווי פריג': אנחנו לא יכולים לתת לזה יד.

איתן כבל: הצבענו נגד.

עיסאווי פריג': מעבר לסוגיית החוק וכל זה, זה דבר חמור ביותר.

איתן כבל: אין ספק שסעיף 65 הוא סעיף תקדימי ביחסי עבודה.

איתן כבל: להסתדרות, ליושב ראש ההסתדרות.

<גדי בן יצחק: בלי קשר לתקשורת.

איתן כבל: כן.

איתן כבל: בלי קשר לתקשורת.

עיסאווי פריג': זה סעיף חמור.

עיסאווי פריג': אני מבקש מהאוצר, אתם צריכים לרדת מזה.

עיסאווי פריג': זה משבש את כל מהלכי החקיקה בדיני עובדה.

עיסאווי פריג': אתה יודע מה אתה עושה בסעיף הזה?

עיסאווי פריג': היום זה כאן ומחר זה עליך ובכל מקום אחר.

עיסאווי פריג': אי אפשר ללכת על סעיף כזה.

עיסאווי פריג': זה סעיף מאוד מאוד כוחני.

<קריאה: אנחנו נלך עם זה לבג"ץ.

<קריאה: נלך לבג"ץ על הסעיף הזה.

<גדי בן יצחק: מה בג"ץ?

<גדי בן יצחק: זה הרבה יותר רע מזה.

<גדי בן יצחק: זאת לא התנהגות נימוסית ולא פרלמנטרית.

<גדי בן יצחק: זאת כוחנות לשמה וקוראת לכוחנות.

<גדי בן יצחק: זה מרוקן מתוכן את יחסי העבודה ודיני העבודה.

<גדי בן יצחק: זה קורא לכוחנות.

<גדי בן יצחק: זה שימוש בכוח ולא שימוש בשכל ולא שימוש במשא ומתן.

<תמנה עורב: אם בזה אנחנו לא יכולים להאמין, איך אנחנו יכולים להאמין לשאר הדברים שהאוצר אומר לנו?

<קריאה: כל החוק הזה הוא שימוש בחוק ולא במשא ומתן.

איתן כבל: אני מבקש רביזיה על הסעיף הזה.

קארין אלהרר: בסדר.

עיסאווי פריג': אני מצטרף לאיתן ברביזיה.

קארין אלהרר: בסדר.

קארין אלהרר: הרביזיה תידון בסוף היום.

קארין אלהרר: שיהיה ברור, היום מסיימים את החוק.

עיסאווי פריג': אין לי בעיה.

עיסאווי פריג': נסיים את החוק היום.

<גדי בן יצחק: והעובדה שיש מלחמה בחוץ גברתי, כלום, כרגיל.

קארין אלהרר: אני חוזרת ואומרת שהמלחמה או ההתקפה הטרוריסטית הזאת שנמשכת מספר ימים לא מעכבת ולא מונעת מאזרחי מדינת ישראל להמשיך בשגרת החיים שלהם, לרבות הליכי החקיקה בכנסת ישראל.

<גדי בן יצחק: שמעתי ואני עדיין חושב שבמקרה הזה ההתעקשות למהירות הזאת היא לא לשמה.

<גדי בן יצחק: תודה רבה, כל אחד ודעתו.

קארין אלהרר: זכותך לדעתך וזכותי לדעתי.

קארין אלהרר: אני מבקשת לדון בסעיף 47 שכותרתו היועץ המשפטי.

גלעד ארדן: לפני כן יש לנו עוד כמה דברים קטנים.

עיסאווי פריג': מה הבעיה בסעיף 47?

קארין אלהרר: אין בעיה.

קארין אלהרר: מי אמר שיש בעיה?

קארין אלהרר: כותרת הסעיף היא היועץ המשפטי לתאגיד.

<חגית ברוק: 47.

<חגית ברוק: יועץ משפטי לתאגיד השידור הציבורי יהיה יועץ משפטי אשר יהיה עובד תאגיד השידור הציבורי.

<חגית ברוק: היועץ המשפטי יתמנה לתקופה של שבע שנים בלבד.

<אתי בנדלר: מספיק לומר שבע שנים.

<אתי בנדלר: המילה "בלבד" לא מופיעה בשום מקום אחר.

קארין אלהרר: בסדר.

קארין אלהרר: אני מבקשת להציע שהפסקת כהונתו של היועץ המשפטי תהיה טעונה הסכמת היועץ המשפטי לממשלה על מנת לבצר את מעמדו של היועץ המשפטי בגוף.

איתן כבל: זה לא כך בדרך כלל בכל מקום?

<אתי בנדלר: לא.

<אתי בנדלר: היום זה מכוח החוזים שנחתמו עם היועצים המשפטיים של התאגידים.

<קריאה: לא יהיה ניתן להאריך מעבר לשבע שנים.

<אתי בנדלר: לא.

<אתי בנדלר: קדנציה אחת של שבע שנים.

איתן כבל: קבעו את זה עכשיו לגבי יועצים משפטיים בכלל.

קארין אלהרר: אני מעלה להצבעה את סעיף 47, היועץ המשפטי, עם התוספת המוצעת.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: בעד – רוב

קארין אלהרר: הסעיף אושר

עיסאווי פריג': הוא כפוף ליועץ המשפטי לממשלה.

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: הסעיף עבר.

קארין אלהרר: סעיף 37, המנכ"ל.

<דנה נויפלד: אנחנו צריכים להוסיף כאן שתי פסקאות, בעקבות ההשלמות של אתמול.

קארין אלהרר: כל הסעיף הזה לא הוצבע.

<דנה נויפלד: יש כאן שני סעיפים, האחד כשירות והשני תקופת הכהונה.

קארין אלהרר: אתם רוצים להתחיל בכשירות?

<דנה נויפלד: איך שהוועדה רוצה.

קארין אלהרר: לגבי הכשירות.

<דנה נויפלד: אנחנו בסעיף 37 שכותרתו המנהל הכללי של תאגיד השידור הציבורי.

<דנה נויפלד: המספרים זזו ועכשיו הסעיף הוא 36.

<חגית ברוק: 36.

<חגית ברוק: המנהל הכללי של תאגיד השידור הציבורי המועצה תמנה מנהל כלי לתאגיד השידור הציבורי שהוא בעל תואר אקדמי, וכן בעל ניסיון של חמש שנים לפחות באחד מאלה או בעל ניסיון מצטבר של חמש שנים לחות בשניים אלה: תפקיד בכיר בתחום הניהול העסקי של תאגיד בעל היקף עסקים משמעותי.

<חגית ברוק: תפקיד ניהולי בכיר בתחום התקשורת.

<חגית ברוק: המועמדים לתפקיד המנהל הכללי של תאגיד השידור הציבורי ייבחרו בידי ועדה שחבריה הם כמפורט להלן (סעיף זה- ועדה לבחירת המנהל הכללי): יושב ראש המועצה, והוא יהיה יושב ראש הוועדה.

<חגית ברוק: שני חברי המועצה שתבחר המועצה.

<חגית ברוק: הוועדה לבחירת המנהל הכללי תאתר מועמדים לתפקיד המנהל הכללי, לרבות בדרך של פרסום הודעה לציבור.

<חגית ברוק: המנהל הכללי ימונה לפי הוראות סעיף קטן (א) מתוך המועמדים שהציעה הוועדה לבחירת המנהל הכללי.

<חגית ברוק: על מינוי מנהל כללי יחולו הוראות סעיפים 60א לחוק החברות הממשלתיות ואולם - במקום הוראות סעיף 37(ג) לחוק האמור יחולו הוראות סעיף קטן (א).

<חגית ברוק: לא ימונה מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כמנהל הכללי, ולא יחולו הוראות סעיף 17(א)(5) לחוק החברות הממשלתיות.

איתן כבל: עם איזה עבירות הוא כן יכול?

<קריאה: חניה.

<חגית ברוק: עבירות תעבורה.

עליזה לביא: לגבי זה שיש לו ניסיון של חמש שנים לפחות, הייתי רוצה להוריד את זה לשלוש שנים.

קארין אלהרר: למה?

עליזה לביא: כי חמש שנים בהצטברות הזאת, אנחנו יודעים בדיוק את שדרת הניהול שהייתה בשידור הציבורי ואין סיכוי שאישה תהיה שם.

קארין אלהרר: זה מעט מאוד שנים לתפקיד כל כך רציני.

<דנה נויפלד: חמש השנים זה בדומה לחוק החברות הממשלתיות.

עליזה לביא: אנחנו נחזור על העליבות שהייתה בשידור הציבורי בארבעים-חמישים השנים האחרונות כאשר נשים לא התקדמו לתפקידי ניהול לא בגלל שהן לא טובות או לא יכולות או פחות מסוגלות אלא בגלל כל מיני שיקולים אחרים.

עליזה לביא: לכן אין לנו שום סיכוי שאישה תהיה במקום שיהיה לה חמש שנים של ניסיון.

איתן כבל: ערוץ 10 נוהל על ידי אישה.

עליזה לביא: אנחנו רואים את שדרת הניהול בשידור הציבורי.

עליזה לביא: חמש שנים, זאת החמצה.

עליזה לביא: עוד הערה אחת.

עליזה לביא: לסעיף (2), שני חברי מועצה שתבחר המועצה ולפחות אישה אחת מביניהם.

קארין אלהרר: אני מעלה להצבעה את הצעתה הראשונה של חברת הכנסת לביא, שלוש שנים ולא חמש.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: בעד – מיעוט

קארין אלהרר: ההצעה לא התקבלה

קארין אלהרר: ההצעה לא התקבלה.

עליזה לביא: הסתייגות.

איתן כבל: תסבירי לנו כי על פניו מה שהיא אומרת בסעיף השני נשמע הגיוני.

איתן כבל: שכנעי אותנו שהיא טועה.

גלעד ארדן: אני אענה.

גלעד ארדן: יושב דירקטוריון שיושבות בו לפחות שש נשים והוא צריך להחליט מי האנשים המתאימים מתוכו לשבת בוועדת האיתור.

גלעד ארדן: חזקה על הדירקטוריון הזה שיש בו רוב לנשים שנשים לא תיפסלנה אם הן מתאימות בגלל זה כי יש שם מי שיתמוך בהן.

גלעד ארדן: החשש הוא שאישה נפסלת בגלל שהיא אישה.

גלעד ארדן: יש לה את הכישורים אבל היא נפסלת בגלל שהיא אישה.

גלעד ארדן: בדירקטוריון הזה אין את החשש הזה ולכן לא צריך להתערב בזה מלאכותית, ברגע שהוכנסו לדירקטוריון לפחות שש נשים.

עליזה לביא: אדוני השר, הכנסת הזאת מכהנת קרוב לשנה וחצי.

עליזה לביא: בכנסת הזאת מונתה ועדת פרי ללא אישה אחת.

עליזה לביא: רק אחרי לחץ, הכניסו אישה.

גלעד ארדן: את זה אני אמרתי.

גלעד ארדן: את נותנת דוגמה לא רלוונטית.

גלעד ארדן: תעני למה שאמרתי.

עליזה לביא: אף לא אישה אחת הייתה בוועדת פרי ורק אחרי לחץ הוכנסה אישה.

עליזה לביא: אדוני, ועדת ששינסקי.

עליזה לביא: אדוני, ועדת לוקר.

גלעד ארדן: גברתי תענה למה שאמרתי ולא תביא דוגמאות מהעבר שאינן רלוונטיות.

עליזה לביא: זה לא עבר.

גלעד ארדן: תעני לרלוונטיות של הדוגמאות.

גלעד ארדן: דוגמאות והן לא טובות.

גלעד ארדן: כאן ריפאנו את החשש הזה על ידי הכנסת מינימום חצי מהדירקטוריון שהן נשים, אז שיתכבדו הנשים ויבחרו את מי שמתאים ביותר, ואם הנשים בדירקטוריון, חלקן או רובן או כולן מתאימות להיות בוועדת האיתור, הדירקטוריון יבחר אותן.

איתן כבל: אדוני השר, ייאמר לזכותו של השר שהייתה כאן הובלה לאורך כל הדרך בחקיקה שהנושא המגדרי כאן כמעט לא היה על סדר יומנו.

איתן כבל: כמעט.

איתן כבל: זה לא היה אישיו.

שמעון אוחיון: הכוונה שזה לא הטריד אותנו.

איתן כבל: זה נושא שבא כנושא מובנה ולא נדרשנו לעסוק בו.

איתן כבל: אני חושב שאת עכשיו מחלישה את העניין המגדרי.

איתן כבל: זאת אומרת, באותו מקום שהנושא הזה הוא נושא לאורך כל הדרך, הוא רץ והוא מובנה בתוך העניין הזה, להוסיף סעיף כזה, עליזה, את מחלישה את התפיסה.

איתן כבל: אם שש נשים לא יכולות להגיע ביניהן להחלטה ואת לא סומכת, אני כבר לא יודע מה להגיד.

עליזה לביא: זה לא שאני לא סומכת.

איתן כבל: אני חושב שיש כאן גשר אחד רחוק מדי.

איתן כבל: מבחינת החוק, החוק לאורך כל הדרך, מעטים הם החוקים שבתפיסת העולם הבסיסית שלהם הנושא המגדרי ממש לשמחתי כמעט ולא קיים וצריך לומר מילה טובה.

גלעד ארדן: הכנסנו בחוק את הממונה על מעמד האישה.

עליזה לביא: גם זה לא באופן חוקי.

גלעד ארדן: על פי הצעתך.

עליזה לביא: אני מודה לכם.

עליזה לביא: זה היה בעקבות הבקשה שלנו.

עליזה לביא: אני חושבת שבאמת זה פורץ דרך ומהווה מודל חיקוי וכי כך צריך להיות שידור ציבורי.

עליזה לביא: יחד עם זאת, בגלל המציאות החברתית בישראל ובגלל הניסיון שלנו ולאור מה שאנחנו רואים שקורה במקומות הנוספים, וגם האווירה הקיימת, אני לא מבינה למה אתם כל כך מתרגשים.

איתן כבל: לא מתרגשים.

איתן כבל: לא.

עליזה לביא: חבר הכנסת כבל, אני לא רואה בזה סוג של החלשה אלא להפך.

עליזה לביא: גם העניין הזה של שש נשים לא בא ממקום של הוועדה אלא זה בא ממקום שלנו, של בקשה וגם יושבת הראש הסכימה לכך.

גלעד ארדן: כל הכבוד.

עליזה לביא: עם כל הכבוד וההערכה, מה כל כך ההתרגשות שאחד משני חברי המועצה תהיה אישה?

עליזה לביא: עשינו את זה גם בוועדה למינוי דיינים.

<קריאה: בוועדה למינוי דיינים עשינו ארבע נשים.

עליזה לביא: אבל לפחות אישה אחת בכל מקום ששולח.

גלעד ארדן: כאן יש לפחות שש נשים.

קארין אלהרר: אני מבקשת להעלות את ההצעה השנייה של חברת הכנסת לביא להצבעה.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: בעד – מיעוט

קארין אלהרר: ההצעה לא התקבלה

קארין אלהרר: ההצעה לא התקבלה.

עליזה לביא: הסתייגות.

<גנית לב ארי: יש לי מה לומר גם בהקשר של הממונה על מעמד האישה וגם בהקשר של ההצעות של עליזה לביא וביקשתי לפני ההצבעה להתייחס אבל את לא נותנת לי.

קארין אלהרר: בהמשך לדיון שנערך כאן בראייה המגדרית הוסף סעיף לחוק שמדבר על ממונה על מעמד האישה בשידור הציבורי החדש.

קארין אלהרר: עכשיו תהרגי אותי אם אני מצליחה להבין על מה התלונה.

<גנית לב ארי: אם תקשיבי לי והיית קוראת את האי-מייל ששלחתי לכם אתמול בזמן אמת עת החלטתם את ההחלטה, אולי היית מבינה.

<תמנה עורב: יש לי מה להגיד על זה כי הדיון שאת קוראת לו דיון מגדרי הוא היה דיון דה לה שמעטה מגדרי.

קארין אלהרר: לא היית חייבת להשתתף בו אם את לא מרוצה ממנו.

<תמנה עורב: אני חושבת שמן הראוי היה שהדיון הזה היה מתקיים בתחילת הדיונים האלה.

קארין אלהרר: את לא ברשות דיבור ואת לא מדברת עכשיו.

<אתי בנדלר: יש הצעות נוספות לסעיף 36.

<אתי בנדלר: חבר הכנסת רוזנטל, אתה הצעת, והאם אתה עומד על הצעתך, שהסיפא החל במלים "או בעל ניסיון מצטבר של חמש שנים" יימחק ובמקומה יבוא "בתפקיד עיתונאי בכיר".

מיקי רוזנטל: לא.

מיקי רוזנטל: נחה דעתי אחרי שעשינו את השינוי אתמול לגבי חטיבת החדשות ואני מסיר את ההסתייגות.

<אתי בנדלר: הייתה הצעה של חבר הכנסת נסים זאב.

<אתי בנדלר: אחרי "בעל תואר אקדמי" יבוא "בתחום הקשור לתקשורת או בעל הסמכה לרבנות".

קארין אלהרר: אני מעלה להצבעה את הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: בעד – מיעוט

קארין אלהרר: ההצעה לא התקבלה

קארין אלהרר: ההצעה לא התקבלה.

<אתי בנדלר: הצעתו של חבר הכנסת פריג'.

<אתי בנדלר: הצעת שבסופו של סעיף 37(ב) יבוא: "הוועדה לבחירת המנהל הכללי תתייעץ עם ועדה ציבורית אשר תוקם לעניין זה".

עיסאווי פריג': נכון.

עיסאווי פריג': הרעיון המקורי שלי בכל הסוגיה הזאת של ועדה ציבורית מייעצת, מאחר ואני דן בתפקידים שונים לעיתונאים, למפיקים וכולי ברמות שונות, חברי המועצה שאין להם בסיס בתחום מסוים והם ועדת המכרז שצריכה לבחור, היא צריכה רקע, במיוחד רקע עיתונאי, כדי לבחור את המועמד המתאים.

עיסאווי פריג': אני יוצא מנקודת הנחה שיש יסוד סביר שלא יהיה לחברי הוועדה את זה ולכן אמרתי שצריכה להיות ועדה מייעצת שתייעץ להם על בסיס מקצועי ועל בסיס עיתונאי.

עיסאווי פריג': מכאן בא הרעיון לוועדה מייעצת.

קארין אלהרר: אתה מבקש להצביע על ההצעה שלך?

עיסאווי פריג': אני יכול לרדת מזה אבל זה הרעיון.

עיסאווי פריג': אני רוצה שזה יילקח בחשבון.

קארין אלהרר: בסדר.

<אתי בנדלר: ירדת מזה?

עיסאווי פריג': כן.

קארין אלהרר: יש עוד הצעות?

<אתי בנדלר: לסעיף הזה, למיטב זיכרוננו, אין.

קארין אלהרר: אני מעלה להצבעה את הסעיף שכותרתו המנהל הכללי של תאגיד השידור הציבורי.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: בעד – רוב

קארין אלהרר: הסעיף אושר

קארין אלהרר: הסעיף אושר.

קארין אלהרר: תודה.

<יאיר טרצ'יצקי: כפי שזה מנוסח כרגע, שאלת הבהרה.

<יאיר טרצ'יצקי: אם נגיד מגיע אדם מגוף ציבורי גדול, האם זה עונה על ההגדרה של ניסיון עסקי?

<יאיר טרצ'יצקי: אם זה אדם שניהל גוף ציבורי כמו עמותה גדולה.

<יאיר טרצ'יצקי: כתוב שם עסקי, אז עסקי זה כביכול מרמז על כך שמדובר על המגזר העסקי ולאו דווקא על המגזר הציבורי.

קארין אלהרר: במובן הטהור של יכולת לבצע עסקאות.

<יאיר טרצ'יצקי: של גוף כלכלי גדול.

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: זאת הכוונה והדברים רשומים בפרוטוקול.

קארין אלהרר: אני בטוחה שכאשר ירצו לרדת לסוף דעתו של המחוקק, יקראו את הפרוטוקול.

<אתי בנדלר: אנחנו נבחן בשלב הנוסח אם יש מקום לשנות את זה.

<ורד סויד פאר: גברתי היושבת ראש, אני מבקשת להעיר.

<ורד סויד פאר: אנחנו חייבים לעשות מאמץ אקטיבי לאתר נשים ולתת להן את ההזדמנות האמיתית להגיע לתפקידי ניהול.

<ורד סויד פאר: אנחנו רואים שבשיח, גם כאשר שאל השואל האחרון שאלת הבהרה, הוא שאל האם מדובר על אדם בעל ניסיון עסקי ולא עולה אפילו בתת מודע לשאול האם מדובר באישה בעלת ניסיון עסקי.

<ורד סויד פאר: אם אנחנו רוצים להוריד חסמים, צריך להוריד כי אין נשים עם רקע של ניהול תקציבי של חמש שנים ומעטות השנים שנוכל למצוא.

<ורד סויד פאר: לכן אני חושבת שאם אנחנו רוצים לעשות העדפה מתקנת אמיתית, צריך לחשוב על ירידה בניסיון של השנים.

קארין אלהרר: אני רוצה להציע סעיף שעשוי לתת מענה גם לדברים שנאמרו כאן וזה סעיף שכותרתו תהיה ייצוג הולם והוא יאמר כדלקמן: הוראות סעיף 15א(א) עד סעיף קטן (ג) וסעיף קטן (ז) עד סעיף קטן (ט) לחוק שירות המדינה (מינויים) יחולו על תאגיד השירות הציבורי בשינויים המחויבים ובשינויים אלה: בכל מקום, במקום שירות המדינה, יקראו "תאגיד השידור הציבורי".

קארין אלהרר: לעניין סעיף קטן (ב), התפקידים שהוקנו לממשלה, למשרד, ליחידות הסמך הנוגעות בדבר ולנציב שירות המדינה לפי הרישא לסעיף קטן (ב) רישא ולפי פסקאות (1) ו-(2) רישא, יוקנו למנהל הכללי והעניינים הבאים ייקבעו בידי המועצה: יעדים לייצוג הולם לפי הסיפא לסעיף קטן (ב) רישא.

קארין אלהרר: קבוצה שאינה מיוצגת באופן הולם לפי פסקה (2) סיפא.

קארין אלהרר: מתן עדיפות למועמדים לפי פסקה (3).

קארין אלהרר: בסעיף קטן (ז), במקום "נציב שירות המדינה" יקראו "תאגיד השידור הציבורי" ודין וחשבון לפי סעיף קטן זה יוגש לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת בלבד.

קארין אלהרר: אני רוצה להבהיר.

גלעד ארדן: אולי כדאי שתסבירו לנו מה המשמעות של כל הספר הזה שנוסף עכשיו.

גלעד ארדן: לא ראיתי אותו אמש באתר הוועדה ואני אשמח, כמי שנושא באחריות לתפקוד של הגוף, להבין מה המשמעות.

עיסאווי פריג': ייצוג הולם.

גלעד ארדן: לא יודע.

גלעד ארדן: אני לא מכיר את כל ההוראות האלו.

גלעד ארדן: שמעתי שם כל מיני שינויים מחויבים.

גלעד ארדן: אם אני רוצה למשל לדאוג למפוטרי רשות השידור ובתוכם יש כרגע רוב גברים, זה אומר שהסיכוי שלהם יורד להמשיך בביטחון תעסוקתי ואישה חדשה תועדף על פניהם?

גלעד ארדן: בואו נבין את המשמעויות.

גלעד ארדן: אני רוצה להבין אותן.

גלעד ארדן: חברי הכנסת זכאים לדעת מה המשמעות של זה.

גלעד ארדן: בכל זאת יש כאן אינטרסים שעלולים להתנגש.

גלעד ארדן: אמרו לי ייצוג הולם ולכן אני רוצה להבין את כל ההסברים ששמעתי עכשיו.

גלעד ארדן: גם לי מותר להבין מה המשמעות.

גלעד ארדן: לי נאמר חובת ייצוג הולם ובזה אני תומך.

גלעד ארדן: מעבר לכאן, נאמרו כאן כל מיני סעיפי משנה שאני לא מבין את המשמעות שלהם ואני רוצה שתסבירו לנו.

<דפנה גלוק: סעיף 15א לחוק שירות המדינה (מינויים) קובע בסעיף קטן (א) שלו חובה למתן ביטוי הולם בנסיבות העניין לייצוג בני שני המינים, אנשים עם מוגבלות, בני האוכלוסייה הערבית לרבות דרוזית וצ'רקסית ומי שאחד מהוריו נולדו באתיופיה.

<דפנה גלוק: זאת החובה הבסיסית.

עיסאווי פריג': יש לך בעיה עם זה אדוני השר?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: ממש לא.

עיסאווי פריג': הלאה.

עיסאווי פריג': מתקדמים.

<דפנה גלוק: מעבר לכך, הסעיף קובע מספר חובות על הממשלה שאנחנו מבקשים להחיל בשינויים המחויבים על התאגיד, לפעול כדי לקדם את הייצוג ההולם בקרב העובדים בתאגיד לענייננו בהתאם ליעדים שתקבע המועצה.

<דפנה גלוק: אני מסבירה את זה פחות או יותר עם התיאומים שאנחנו מבקשים לקבוע אותם.

<דפנה גלוק: למעשה אנחנו אומרים שהמנהל הכללי ינקוט באמצעים נדרשים בנסיבות העניין כדי לאפשר ולעודד ייצוג הולם, לרבות ביצוע התאמות פיזיות עבור אנשים עם מוגבלויות.

<דפנה גלוק: אנחנו מאפשרים למנהל הכללי לייעד משרות – זה דבר שקיים בשירות המדינה – שיועסקו בהן ככל האפשר רק מועמדים שהם כשירים מקרב קבוצה זכאית לפי קביעה של המועצה.

<דפנה גלוק: זאת אומרת, המועצה רשאית להחליט על קבוצות מסוימות.

גלעד ארדן: בואו נבין שה"רשאי" כאן היא לא רשאית אלא היא תהיה חייבת.

<דפנה גלוק: לא בהכרח.

<דפנה גלוק: ייעוד המשרות הוא לא בהכרח חובה.

<דפנה גלוק: המועצה יכולה לראות שיש לה בעיה בתאגיד של תת ייצוג של אוכלוסייה אתיופית.

גלעד ארדן: עם זה אין לי שום בעיה.

<דפנה גלוק: ולהחליט שהיא מייעדת משרות מסוימות.

<קריאה: על איזה סעיף אתם מדברים?

<דפנה גלוק: על סעיף 15א לחוק שירות המדינה.

עיסאווי פריג': זאת הצעה חדשה.

עיסאווי פריג': זה סעיף נוסף.

<דפנה גלוק: במקרים שיש תביעה כזו של המועצה, המנכ"ל יכול לקבוע תקנים מסוימים בתוך התאגיד שיהיו תקנים שמיועדים לאותה אוכלוסייה.

<דפנה גלוק: זה דבר שמקובל בשירות המדינה, בהיקפים לא גדולים למיטב ידיעתי.

עיסאווי פריג': אני רוצה להבין.

עיסאווי פריג': יושבת הראש אמרה דבר פשוט.

עיסאווי פריג': הייצוג ההולם, הרי כל סדרת החוקים הזו עברה בכנסת.

עיסאווי פריג': מה שאת מקריאה כאן, הכול טוב ויפה אבל את מכניסה חסם כמו סכר, שהכול לפי אישור המועצה.

<דפנה גלוק: לא.

<דפנה גלוק: חובת הייצוג ההולם הבסיסית היא לא לפי אישור המועצה.

עיסאווי פריג': אז אל תכניסו את החסמים והבלמים דרך המועצה.

<דפנה גלוק: להפך.

<דפנה גלוק: הדברים הנוספים הם לא חסמים לייצוג הולם אלא שאלה כלים שניתנים למועצה ולמנהל הכללי כדי לממש את החובה הזאת ברמה הפרקטית.

<דפנה גלוק: לא רק להגיד באופן כללי תשאפו לייצוג הולם אלא נותן להם כלים לייעד למשל משרות מסוימות לאוכלוסייה שהיא בתת ייצוג.

<דפנה גלוק: אז, כאשר אתה מייעד משרה מסוימת לאוכלוסייה שהיא בתת ייצוג, זה חריג לכלל שבו כולם רשאים לגשת ואתה אומר שרשאי לגשת למשרה הזו רק מי שמתייחס לאוכלוסייה מסוימת.

<דפנה גלוק: אלה הם הדברים בהם אנחנו מדברים.

<דפנה גלוק: הם לא חובה אלא הם נתונים לשיקול דעת של המועצה.

גלעד ארדן: מה המשמעות של סעיף קטן (3) בתוך סעיף (2)?

גלעד ארדן: מתן עדיפות למועמדים לפי פסקה (3).

<דפנה גלוק: זה משהו שקיים גם בחוק שיווי זכויות האישה.

<דפנה גלוק: למיטב הבנתי זה לא קיים בשירות המדינה לגבי אוכלוסיות שהן לא לפי חוק שיווי זכויות האישה.

גלעד ארדן: תסבירי שוב.

<דפנה גלוק: יש אפשרות לעשות מהלך שאומר שכאשר שני אנשים ניגשים למכרז, אחד משתייך לקבוצה עליה החלטנו והשני לא משתייך אליה.

<דפנה גלוק: שניהם מגיעים לאותו ציון במכרז, ניקח את מי שמשתייך לקבוצה המועדפת והוא יקבל את העדיפות הנוספת.

<דפנה גלוק: זאת המשמעות.

<דפנה גלוק: זה מאפשר לעשות דבר כזה.

גלעד ארדן: זה מאפשר.

<דפנה גלוק: זה מאפשר.

<דפנה גלוק: זה לא מחייב.

גלעד ארדן: זה לא מחייב מראש על איזה מכסה מדובר.

<דפנה גלוק: לא.

גלעד ארדן: זה שיקול דעת המועצה.

<דפנה גלוק: כן.

גלעד ארדן: אם כך, אין לי בעיה.

<אתי בנדלר: אני מבקשת להעיר דווקא לעניין הדין וחשבון השנתי.

<אתי בנדלר: לעניין הדיווח השנתי.

<אתי בנדלר: בחוק שירות המדינה (מינויים) הטילו חובה על נציב שירות המדינה להגיש לממשלה ולוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת אחת לשנה דין וחשבון באשר לפעולות שננקטו לפי סעיף זה באותה שנה או נתונים באשר לייצוג הולם בשירות המדינה כולה ולכן זה היה גם מוצדק שזה ילך לוועדת החוקה חוק ומשפט.

<אתי בנדלר: כאן מדובר ספציפית על תאגיד השידור הציבורי שחוק שירות המדינה לא חל עליו ולכן אני חושבת שאת הדין וחשבון בקשר לייצוג ההולם לפי חוק זה צריכים להגיש לוועדת הכלכלה של הכנסת ולא לוועדה אחרת.

<קריאה: אנחנו ביקשנו לבני העדה האתיופית להעביר לוועדת העלייה והקליטה וכך נכנס.

<אתי בנדלר: אני מבקשת להעביר לוועדת הכלכלה של הכנסת.

קארין אלהרר: בסדר.

קארין אלהרר: מי בעד הסעיף עם התיקון?

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: אני בעד.

קארין אלהרר: השר בעד התיקון.

קארין אלהרר: התיקון בעצם אומר שיינתן סוג של עדיפות לקבוצות שנתפסות כקבוצות שאין להן עדיפות.

<רן מלמד: האם זה יקרה גם במקרה של עיתונאים שנבחרים שלא במכרז?

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': זה לא קשור לזה.

<אתי בנדלר: בקרב העובדים בתאגיד השידור הציבורי, בכלל הדרגות והמקצועות יינתן ביטוי.

איתן כבל: מצוין.

איתן כבל: זה נוגע לכל.

<אתי בנדלר: ודאי.

<אתי בנדלר: זאת התשובה, חד משמעית.

קארין אלהרר: מי בעד קבלת הסעיף עם התיקון?

קארין אלהרר: בעד – רוב

קארין אלהרר: הסעיף אושר

קארין אלהרר: הסעיף אושר.

קארין אלהרר: תודה.

עיסאווי פריג': מה מספר הסעיף?

קארין אלהרר: בניסוח הוא יקבל מספר.

<אתי בנדלר: אנחנו נשלב אותו במקום כלשהו.

<אתי בנדלר: במקום הולם.

קארין אלהרר: לסעיף 37 שכותרתו תקופת הכהונה של המנהל הכללי וסיום הכהונה.

גלעד ארדן: זה לא סעיף שכבר קראנו ודנו?

קארין אלהרר: יש שתי תוספות.

גלעד ארדן: לא צריך לקרוא את הכול אלא רק לומר מה התוספת.

קארין אלהרר: בסדר.

גלעד ארדן: אני מציע שתאפשרו לי להציג את השינויים שהוספנו אמש כדי שלאנשים יהיה זמן לחשוב עליהם במשך ההפסקה.

קארין אלהרר: תציג אותם.

קארין אלהרר: השר רוצה להציג מספר שינויים.

קארין אלהרר: בבקשה.

עיסאווי פריג': אני מציע שעל סעיף 37 נדבר אחרי ההפסקה.

קארין אלהרר: בסדר.

קארין אלהרר: עכשיו ניתן לשר לדבר.

עיסאווי פריג': מירב, יש נוסח עם כל התיקונים ששמור במחשב?

<מירב תורג'מן: לנו יש.

גלעד ארדן: תאר לך שהיינו אומרים שאנחנו לא רוצים לשנות כלום ובדיוק מה שכתבנו, שם כל החכמה.

גלעד ארדן: גם היו טוענים.

גלעד ארדן: כיוון שאתה הערת כאן הערות חשובות, וכך גם אחרים, כל הזמן יש שינויים.

גלעד ארדן: זאת מטרת הדיון.

<גדי בן יצחק: זה שינוי של סדרים בראשית.

גלעד ארדן: אני חולק עליך.

<גדי בן יצחק: DNA חדש.

גלעד ארדן: ה-DNA כרגע הוא שאני ממנה את כל חברי המליאה ואני ממנה את כל חברי הוועד המנהל והממשלה ממנה את המנכ"ל ויכולה גם לפטר אותו.

גלעד ארדן: זה ה-DNA הנוכחי.

גלעד ארדן: בסוף, כשהכנסת תצביע על הנוסח הסופי, אפשר יהיה להשוות DNA ל-DNA וכל אחד יחווה את דעתו.

גלעד ארדן: יש לי תחושה שבשום מקרה לא הייתי זוכה לציונים גבוהים ל-DNA החדש.

<תמנה עורב: בעוד שבעים שנים נשווה את ה-DNA.

גלעד ארדן: קודם כל, אני מזכיר שהנוסח הנוכחי שאני מסביר אותו, ותכף גם יחולק, למעשה כמעט כולו הופץ אתמול בלילה גם למיילים וגם עלה באתר הוועדה.

גלעד ארדן: אני רוצה להסביר את הבעיות בהן הוא בא לטפל.

גלעד ארדן: אנחנו סברנו לאורך כל הדרך, וזה עלה גם בדיוני ועדת לנדס וגם לאחר מכן, שהשאיפה והאינטרס הציבורי הם לקצר ככל שניתן את הזמן בין הליך הפירוק שבוודאי יש לו השלכות גם על העובדים, גם על התחושות שלהם, גם על התפקוד שלהם וצריך לשאוף לקצר ככל שניתן את הזמן בין תהליך הפירוק לבין היכולת של הגוף החדש להמשיך ולשדר.

גלעד ארדן: אני רוצה להזכיר שמעבר לכך שבהקשר של הרדיו השאיפה היא לשמור ככל שניתן על השידורים הקיימים, יש אתגר אדיר והוא מחויב בחוק – וממנו נגזר המבחן מתי הוא יום התחילה.

גלעד ארדן: זה לא אתר האינטרנט אלא יום התחילה בעיקרו נבחן על בסיס התחלת השידורים של שלושה ערוצי טלוויזיה בהיקף של שבעה ימים.

גלעד ארדן: אני מניח שכולם כאן שומעים את הדיווחים על השאיפה אולי של הממשלה לאור המצב שנוצר לבחון את הפיצול של רשת וקשת ולהוציא אותם לשבעה ימי שידור, גופים קיימים, שמשדרים כבר שלושה-ארבעה ימים ואיך הם מגיבים לכך ואיך הם מציגים את הקושי לעבור משלושה-ארבעה ימים לשבעה ימים.

גלעד ארדן: כאן צריך להקים שלושה ערוצים חדשים בעברית, בערבית וילדים שישדרו שבעה ימים בשבוע וזה יום התחילה.

גלעד ארדן: לכן בוועדת לנדס עלה הרעיון של הקמת מינהלת הקמה.

גלעד ארדן: מסיבות כאלה ואחרות נושא מינהלת ההקמה לא נכנס לנוסח החוק שהופץ, אם כי ברמה הציבורית אני חושב שהתקיים לגביו דיון די משמעותי.

גלעד ארדן: לאורך הדיונים כאן ניסינו להעריך כמה זמן ייקח התהליך הזה שלמעשה מופיע כרגע בנוסח החוק, שלמעשה אומר שאני צריך לקיים התייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, למנות שופט, השופט צריך על פי קריטריונים שהוא יגדיר למצוא שני חברים נוספים לוועדת האיתור בתנאים שהחוק דורש, לאחר מכן צריך לאשר נוסח למודעה שתופנה לכלל הציבור ותאפשר לו להגיש מועמדויות לטובת הרכב הדירקטוריון.

גלעד ארדן: גם החברים בוועדת האיתור, כולל השופט עצמו, צריכים לקבל את אישור הוועדה לבדיקת מינויים בשירות הציבורי בראשותו של השופט ברנר שצריכה לבדוק לגביהם זיקות וניגודי עניינים.

גלעד ארדן: לאחר שימונה השופט והוא ימצא את חברי ועדת האיתור והם יקבלו את אישור ועדת ברנר, רק אז ורק אז תוכל להיות מנוסחת מודעה שפונה לכלל הציבור שבה כל אדם שיעמוד בקריטריונים שהחוק דורש וועדת האיתור תפרסם, יוכל להגיש את מועמדותו.

גלעד ארדן: צריך יהיה לבצע הליך שוויוני לאיתור המועמדים, אותם 12, ולאחר שיגובש הרכב, גם הוא יצטרך להיות מועבר לאישור ועדת ברנר.

גלעד ארדן: להערכתנו, ולכך שותפים כלל משרדי הממשלה, התהליך הזה יכול לקחת כל זמן בין שישה ל-12 חודשים.

גלעד ארדן: יכול להיות יותר אבל לא יכול להיות פחות.

גלעד ארדן: לכן בהקשר הזה אנחנו סבורים שלא סביר לחכות תקופה כל כך ארוכה עד שימונה המנכ"ל הראשון.

גלעד ארדן: לכן יש שאיפה לקצר את הזמן עד שימונה המנכ"ל הראשון אבל עדיין לשמור על העיקרון – למרות השקרים שמופצים ברגעים אלה על ידי בעלי עניין – שלא השר ולא גורם פוליטי ולא הממשלה ממנים את המנכ"ל.

גלעד ארדן: המחיר לעשות את זה הוא שמי שימנה את המנכ"ל הראשון בלבד – וזה דבר שמקובל בהרבה מאוד גופים במשק שהוקמו הקמה ראשונית, כאן זה כמובן מוצג לכם כי בדרך כלל הגופים האלה לא עוברים בחקיקה אלא הם פשוט מוקמים בהחלטות ממשלה או בהחלטות של משרד ממשלתי כי הם לא תאגידים סטטוטוריים.

גלעד ארדן: כאן, מה לעשות, זה תאגיד סטטוטורי.

גלעד ארדן: לא קרה הרבה בהיסטוריה של המדינה שהוקם מהתחלה בעשורים האחרונים ולכן זה צריך להיות מעוגן בחקיקה.

גלעד ארדן: לכן ההצעה היא שוועדת האיתור הראשונית לצורך המנכ"ל הראשון – כי הרי ועדת האיתור היא גוף קבוע שממשיך לפעול לאורך השנים – תורחב בעוד שני נציגים, נציג אקדמיה ונציג נוסף מהתחום הכלכלי, ואותה ועדת איתור של חמישה בראשות שופט, היא זו שתמנה את המנכ"ל הראשון וזה כדי דלא להמתין לכל החודשים של מינוי הדירקטוריון.

גלעד ארדן: אבל בשונה מהמנכ"לים הבאים שיהיו בעתיד, המנכ"ל הראשון לא ימונה לתקופה של ארבע שנים אלא הוא ימונה לתקופה של שנתיים עם אופציה לדירקטוריון לאחר מכן שייבחר, במידה והוא יהיה מרוצה מפעילותו של המנכ"ל, להאריך את הכהונה בעוד שנתיים בלבד.

גלעד ארדן: זאת ההצעה לגבי המנכ"ל.

גלעד ארדן: לגבי מעבר העובדים.

גלעד ארדן: אני רוצה להסביר את ההצעה שאנחנו גיבשנו וזאת לאור העובדה שלצערי עד לרגע זה אין לנו הסכמה עם ההסתדרות על כמות העובדים שתעבור מרשות השידור.

גלעד ארדן: אנחנו כמובן נמשיך לנהל את המשא ומתן הזה עד להצבעה במליאה בקריאה השנייה והשלישית ואם גם עד אז לא נשיג ואם החוק יעבור, נמשיך כמובן גם לאחר מכן כי השאיפה היא להגיע עד יום התחילה.

גלעד ארדן: אני מזכיר שוב ומדגיש לפרוטוקול שאישרנו כאן שמינוי המפרק איננו מביא לפיטורי כלל העובדים והמפרק לא יפטר עובדים משיקולים של צמצומים והתייעלות.

גלעד ארדן: לכן למעשה עד יום התחילה ניתן לנסות ולהגיע להסדר עם ההסתדרות.

גלעד ארדן: בינתיים, וכדי שאם לא יושג הסדר בכל זאת תהיה איזושהי קביעה בחקיקה, ההצעה של הממשלה היא שעד ליום התחילה, כלומר, עד ליום תחילת השידורים – שוב, אני מדבר במצב שאין הסכם – המנהל הכללי יצטרך להציע למספר עובדים של רשות השידור ו/או הטלוויזיה הלימודית ששווה לפחות ל-25 אחוזים משיא כוח האדם בתאגיד, בהתאם לקביעה הראשונה של המועצה.

גלעד ארדן: כלומר, הדירקטוריון, לאחר יום התחילה, הוא יקבע מהו שיא כוח האדם.

<אתי בנדלר: אני אשאל בהפסקה מספר שאלות שיש לנו.

גלעד ארדן: הדיון יימשך.

<אתי בנדלר: למשל שהמועצה לא יכולה לקבל החלטה כזאת לפני יום התחילה.

<קריאה: למה לפחות רבע?

עיסאווי פריג': כאן לא לפחות.

גלעד ארדן: 25 אחוזים.

גלעד ארדן: אני אסביר.

גלעד ארדן: קודם כל, יש הנחת עבודה סבירה ששיא כוח האדם למשל לא יהיה מאתיים והוא גם לא יהיה 300 אלא הוא יהיה יותר מזה.

גלעד ארדן: זאת אומרת, הוא יציע לעובדי רשות השידור.

גלעד ארדן: הוא צריך לעמוד באיזשהו רף.

גלעד ארדן: אנחנו נסביר את זה.

גלעד ארדן: זה אפשרי.

גלעד ארדן: חשבנו על העניין הזה.

גלעד ארדן: אותם עובדים, למעשה לא תחול עליהם חובת מכרז.

גלעד ארדן: אנחנו מרחיבים את העניין הזה של פטור מחובת מכרז גם למספר גדול יותר מ-25 אחוזים אבל זה כמובן לא יכול להישאר לנצח, כדי שזה לא ינוצל לרעה על ידי תאגיד השידור החדש.

<רן מלמד: העיתונאים שצריכים להתקבל הם בתוך המכסה?

קארין אלהרר: זה לא לעיתונאים.

גלעד ארדן: אני לא מבין את השאלה.

גלעד ארדן: עובדי רשות השידור, כולם בני אדם.

גלעד ארדן: הם שווים, בין אם הם עיתונאים ובין אם הם אנשי מינהל.

<קריאה: אם אלה היו חמישים אחוזים, היו פותרים מיד את הבעיה.

גלעד ארדן: אני רוצה לסיים את ההסבר.

גלעד ארדן: מעבר לאותם 25 אחוזים, עד חצי שנה לאחר יום תחילת השידורים של התאגיד החדש, עדיין תאגיד השידור הציבורי החדש יוכל לקבל עובדים נוספים של רשות השידור והטלוויזיה הלימודית מבלי שחובת מכרז תחול על קבלתם של עובדים אלה.

גלעד ארדן: אנחנו מדגישים שהסעיפים האלה של הפטור ממכרז חלים על מי שהיה עובד של רשות השידור או הטלוויזיה החינוכית לפחות בשנתיים לפני ערב פרסומו של חוק זה.

גלעד ארדן: אלו העקרונות המרכזיים שמופיעים.

גלעד ארדן: אני מציע לקרוא את כל פרטי הנוסח ונהיה מוכנים להסביר אותם.

איתן כבל: יש כאן שלושה עקרונות.

גלעד ארדן: יש יותר.

גלעד ארדן: אלה העקרונות המרכזיים.

גלעד ארדן: אני מציע לקרוא ונענה על כל השאלות והרעיונות שיעלו.

גלעד ארדן: אם צריך לשנות, נשנה.

גלעד ארדן: יש שם עוד הסברים לגבי מה שיוכל לעמוד לרשותו של המנכ"ל בתקופה הראשונית.

גלעד ארדן: זה מופיע בסוף הנוסח ואני מפנה את תשומת לבכם.

גלעד ארדן: נא לקרוא את זה ואנחנו נסביר ונענה לכל השאלות בהקשר הזה.

קארין אלהרר: קצת מינהלה.

קארין אלהרר: אנחנו מתפזרים כעת ונחזור להמשך הדיון בשעה 14:00 או מעט אחרי, תלוי בסדר ההצבעות במליאה.

קארין אלהרר: ברגע שמסתיימת המליאה, אנחנו מתכנסים.

גלעד ארדן: לא סיום המליאה.

גלעד ארדן: ברגע שמסתיימות ההצבעות על החוקים הפרטיים.

קארין אלהרר: נכון.

קארין אלהרר: נחזור לכאן לחדר הוועדה.

קארין אלהרר: נרצה לסיים את הסעיפים כפי שהכרנו אותם קודם, לאחר מכן נצביע על הרביזיות ובסוף הוראות מעבר.

איתן כבל: תרשי לי.

איתן כבל: הוראות המעבר, לדעתי, יותר חשובות מהרביזיות.

איתן כבל: הרביזיות הן חשובות ואנחנו מאוד מחשיבים אותן אבל הן איזה כדרור.

איתן כבל: אני אומר שהוראות המעבר, בגלל החשיבות ללבן אותן, אני מציע שיהיה לנו יותר זמן לדון בהן.

קארין אלהרר: נשב על הדבר הזה כמה שצריך, עד שיצא עשן לבן.

<קריאה: אדוני השר, אמרת שבתקופת המפרק לא יהיו פיטורים.

גלעד ארדן: זה לא מה שאמרתי.

גלעד ארדן: גלילה תסביר לך מה אמרתי.

<קריאה: גלילה לא הבינה.

גלעד ארדן: לא אמרתי שום דבר שונה ממה שנאמר ביום שהכנ"ר יהיה.

<קריאה: אני מבקש שלא תהיה פגיעה בהסכמים ובתנאי השכר.

גלעד ארדן: לא אמרתי שום דבר כזה.

גלעד ארדן: אני לא יודע למה אתה אומר את זה.