ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 88, 2014-06-19 12:40

יואל רזבוזוב: למה יהודים רוצים להיקבר כאן ולא בבית עלמין יהודי?

<יוסף רגב: הסיבה העיקרית ארון.

<יוסף רגב: אצלנו אפשר להיקבר בארון, במקומות אחרים חברה קדישא החליטה שאסור להיקבר בארון.

<יוסף רגב: מי שרוצה ארון בא אלינו.

<יוסף רגב: זו סיבה אחת.

יואל רזבוזוב: מטעמים הלכתיים או - - -

<יוסף רגב: יש הרבה אנשים בעולם שחושבים שבן אדם שהוא נקבר צריך להיקבר בארון, זה המושג שלהם של קבורה ואם לא מרשים להם לקבור בארון זה פוגע ברגשותיהם.

<דנה גורדון שושני: זה בלי חברת קדישא.

<יוסף רגב: נכון.

יואל רזבוזוב: אבל חברת קדישא, על פי מה הם החליטו - - -

<יוסף רגב: איזה שהוא רב שממונה על חברה קדישא החליט לפני כך וכך שנים שאל עפר תחזור זה אומר שבלי חציצה.

<יוסף רגב: בלי חציצה זה אומר שאסור בארון.

<יוסף רגב: בחוץ לארץ יהודים נקברים בארון, רק בארץ מישהו החליט.

<יוסף רגב: אז כאמור שם זו חלקה יהודית, פה זה חלקה מעורבת שנקברים בה כל מי שרוצה.

<יוסף רגב: זוגות מעורבים נקברים פה, נקברים פה גם, זו הקבוצה השנייה שאנחנו עונים על הצרכים שלהם, זו קבוצת האחרים.

<יוסף רגב: אותם האנשים שבמשרד הפנים רשומים לא יהודים, לא נוצרים ולא מוסלמים, אלא חסרי דת.

<יוסף רגב: בנים של אב יהודי, או נכדים של סב יהודי, שהם לפי הסטטיסטיקה האחרונה שראיתי 340,000.

<יוסף רגב: זו סטטיסטיקה ישנה, אני מניח שהיום יש הרבה יותר.

<יוסף רגב: הם אינם יכולים להיקבר בבית קברות של חברה קדישא, חברה קדישא לא רוצה אותם, אז הם נקברים אצלנו.

<יוסף רגב: אז אלה שתי הקבוצות, האחרים והזוגות המעורבים.

<יוסף רגב: נוסף על כך יש בארץ לא מעט אנשים יהודים חילוניים שאינם רוצים להיקבר בחברה קדישא, הטקס לא נראה להם ואז הם מגיעים אלינו ופה אדם יכול לבחור איזה טקס שהוא רוצה.

<יוסף רגב: אם הוא רוצה טקס קונסרבטיבי, אם הוא רוצה טקס רפורמי, אם הוא רוצה טקס חילוני, ויש לנו כל מיני נוסחאות שאנחנו מציעים, או טקס אורתודוקסי.

<יוסף רגב: אם מישהו רוצה טקס אורתודוקסי אנחנו מזמינים מבית הקברות הסמוך מישהו שיעשה את הקבורה קבורה אורתודוקסית, כרגיל, כפי שזה נעשה שם.

<יוסף רגב: גם גויים, נוצרים או מוסלמים, יכולים להיקבר פה ואז הם מביאים כומר אורתודוקסי, או כומר קתולי או קאדי מוסלמי ועושים פה את הטקס לפי הבחירה שלהם, באיזה שפה שהם רוצים, בעברית, באנגלית, רוסית, ספרדית, כל מה שהם רוצים הם יכולים לקיים פה.

<דנה גורדון שושני: בעיקרון מישהו בודק אם הם יהודים או לא.

<דנה גורדון שושני: לגבי כאלה שחיו כיהודים הם יכולים להיקבר כאן?

<יוסף רגב: אנחנו לא עושים חקירה.

<יוסף רגב: ברגע שבא יהודי ואומר 'אני יהודי ואני רוצה להיקבר בחלקה היהודית', אנחנו מאמינים לו.

<יוסף רגב: אין פה בעיה אמיתית הלכתית, מכיוון שקוברים גויי עמים עם יהודים, משום דרכי שלום.

<יוסף רגב: בארץ ישראל משום דרכי שלום זה לא עיקרון מקובל, אבל בהלכה המקורית כתוב בפירוש קוברים גויים עם יהודים משום דרכי שלום.

<יוסף רגב: כך שאין לנו בעיה הלכתית בדבר הזה.

יואל רזבוזוב: אתם בית עלמין אזורי, ארצי?

יואל רזבוזוב: מגיעים מכל הארץ.

<יוסף רגב: אלינו מגיעים מכל הארץ, והבעיה, שאני מקווה שהוועדה שלכם תדון בזה, היא שאנשים שרוצים להיקבר אצלנו מכל הארץ צריכים לשלם עבור האמבולנס.

<יוסף רגב: אמבולנס עולה 1,000 שקלים, או כפי שאת סיפרת - - -

יואל רזבוזוב: כן, זה כבר מטופל.

<יוסף רגב: יופי.

<יוסף רגב: זו ממש בעיה.

<יוסף רגב: האנשים האלה לא יכולים לשלם, היא סיפרה עכשיו בדיוק סיפור על מישהו כזה שלא היה לו לשלם כדי להגיע לפה.

יואל רזבוזוב: גם המודעות וגם כמה זה עולה.

יואל רזבוזוב: אבל כשנפרסם שהוצאנו את זה, כי זה אמור לעבור ממש שלב אחרון באוצר וב - - - ועדה אחרונה, וזה אמור להיות מאושר.

יואל רזבוזוב: ברגע שזה יאושר אנחנו נוציא, שאנשים יידעו.

<יוסף רגב: פה אנחנו לא גובים שום תשלום מכל מי שבא להיקבר אצלנו.

יואל רזבוזוב: כמה דונם יש לך פה?

<יוסף רגב: בינתיים יש לנו מספיק.

<יהודה אסף: 16 דונם.

<יוסף רגב: התחלנו עם מה שאתם רואים פה לנגד עיניכם, אבל במשך הזמן באו יותר אנשים, גם קיבלנו תקציבים ממשרד הדתות והרחבנו והרחבנו ואנחנו מיד נלך ותראו שאנחנו פה משתרעים על שטח מאוד מאוד גדול.

<יוסף רגב: אבל העיקרון הוא שאצלנו זה לא עולה כסף.

<יוסף רגב: מי שרוצה להיקבר קבורה חילונית, ויש בארץ לא מעט כאלה, משלמים עד 17,000 שקל עבור התענוג הזה.

<קריאה: גם יותר לפעמים, בקיבוץ - - -

<יוסף רגב: וואלה, זה מה שאני ידעתי, אז אתה אומר שזה אפילו יותר גרוע.

<יוליה צירולניק: כאן אתה אומר שהקבורה עולה סכום כזה, כאן זה לא עולה.

יואל רזבוזוב: לא, פה זה בחינם.

<יוסף רגב: חינם.

<יוסף רגב: אנחנו מקבלים מביטוח לאומי את כל ההוצאות שלנו.

<יוסף רגב: - - -

יואל רזבוזוב: - - - איפה זה עומד?

<יוליה צירולניק: זה צריך לעבור עוד שתי ועדות, בביטוח לאומי.

<יוליה צירולניק: יש שם ועדה על ועדה על ועדה.

<ג'ני ברנר: אפשר לשאול משהו בקשר להובלה דווקא?

<ג'ני ברנר: זה אמור להיות בחינם, או זה אמור להיות - - -

יואל רזבוזוב: לא, כבר חתמו, שר האוצר - - - אי אפשר, כמה זמן אפשר לחכות?

יואל רזבוזוב: צריך להוציא את זה.

<ג'ני ברנר: אני עובדת בעתים.

<ג'ני ברנר: קיבלנו פנייה אחרי חג השבועות ממישהו בחיפה שאמר שקרוב משפחה שלו נפטר בערב חג, חסר דת, והוא התקשר לחברה קדישא בחיפה וכמובן הם לא יכלו לטפל בו והוא היה צריך לשלם הובלה לבחן.

<ג'ני ברנר: עד שהוא מצא מקום, זה דבר ראשון - - -

יואל רזבוזוב: לא, זה מה שאנחנו מטפלים.

יואל רזבוזוב: אנחנו הולכים לתת החזר מלא על הובלה מכל הארץ.

<ג'ני ברנר: זה מה שרציתי לדעת, כי אנחנו מקבלים פניות כל הזמן מאנשים כאלה, וכמו שאמרתי לו קודם, הוא לא יכול להגיע לבאר שבע, זו משפחה שחיה מביטוח לאומי, אז לשלם אמבולנס לפה זה - - -

יואל רזבוזוב: זה יטופל.

<יצחק שי: ביטוח לאומי יקבע לכל אחד שנפטר בתחום שלו בית עלמין שהוא - - - אז הביטוח לאומי יישא בעלות של הובלת הנפטר עד המקום.

<יוסף רגב: החוק אומר שהמדינה תספק קבורה לכל אחד.

<יוסף רגב: זו הלאקונה שצריך היה לסגור.

<יוסף רגב: בואו נעשה סיור קצר במקום.

<יוסף רגב: (סיור בבית עלמין)

<יוסף רגב: הזוג הזה, חנה ויעקב, נפטרו ב-1996, אבל הם ידעו שיהיה בית קברות אלטרנטיבי, הם ציוו בצוואה שלהם להחזיק אותם בבית החולים עד ליום שבו יהיה בית קברות וביום שבו אנחנו חנכנו, הם היו חלק מן הטקס הזה.

<יוסף רגב: יש עוד לא מעט אנשים כאלה שרצו.

<יוסף רגב: זה איש באר שבעי שבשלב מסוים הוא היה חולה.

<יוסף רגב: לפני שהוא חלה לגמרי הוא הודיע למשפחה שלו, 'אני רוצה להיקבר בבית קברות חילוני ואני מקווה שיהיה'.

<יוסף רגב: אחרי זה הוא נכנס לאלם ולא יכול היה יותר לדבר, היה חולה כמה שנים וכמה חודשים אחרי שבית הקברות שלנו נפתח הוא נפטר והמשפחה שלו זכרה את הצוואה שלו והביאה אותו לפה.

<יוסף רגב: חלקת אפר.

<יוסף רגב: דומני גם כן שאנחנו המקום היחידי שמאפשר קבורת אפר.

<יוסף רגב: לא מעט יהודים שחיים בחוץ לארץ ורוצים להיקבר בארץ, במקום לשלוח את הגווייה לארץ - - - הם בעיקר מחו"ל, אני לא חושב שיש פה אפילו אחד שעבר קרמטוריום בארץ, כולם מחוץ לארץ.

<יוסף רגב: הגופה שלהם נשרפת בחוץ לארץ והם שולחים את האפר לפה ואנחנו קוברים אותם פה.

<יוסף רגב: הסיפור המעניין זה של אלדו טודסקו.

<יוסף רגב: האיש הזה לא יהודי, איטלקי שבמלחמת השחרור הוא התנדב לבוא לארץ ישראל ולהילחם במלחמת השחרור ואחרי שנגמרה המלחמה הוא חזר לאיטליה, למשפחה שלו, חי כאיטלקי נוצרי ולקראת מותו הוא הודיע שהוא רוצה להיקבר דווקא בבאר שבע, העיר שעליה הוא נלחם.

<יוסף רגב: אז שרפו אותו והגיעו לפה.

<יוסף רגב: זה סיפור לא הכי יפה אבל אני מוכרח לספר אותו.

<יוסף רגב: אישה אחת הודיעה לנו שבעלה מת ברוסיה בזמן שהם היו בביקור והיא רוצה להביא אותו לשריפת אפר פה.

<יוסף רגב: היא עשתה מזה טראסק מאוד מאוד גדול ולא הבנו למה היא עושה טראסק כל כך גדול, עד שיום אחד חברת הביטוח צילמה אותה כשהיא טסה בחזרה לרוסיה ונפגשת עם הבעל שיעני קבור פה.

<יוסף רגב: זו הייתה הונאת ביטוח.

<יוסף רגב: - - - לרנר שהיא הייתה הראשונה שהגתה את הרעיון של מנוחה נכונה בבאר שבע.

<יוסף רגב: היא יזמה את הדבר הזה ולכן כשהיא נפטרה היא נקברה פה.

<יוסף רגב: אבל היא עצמה בעצם לא כל כך הצליחה לממש את זה, אלא אחרי זה בא פנחס ורדין עליו השלום והוא זה שלחם והקים את הדבר הזה, עם המון המון מאבקים.

<יוסף רגב: היו מאבקים מאוד גדולים כדי לממש את הרעיון של מנוחה נכונה.

<יוסף רגב: פה זוג שנהרגו בפיגוע והם לא היו נשואים והיה אחר כך ויכוח איפה הם ייקברו.

<יוסף רגב: בסופו של דבר הילדים שלהם הסכימו שהם ייקברו פה אצלנו.

<יוסף רגב: אחד הקברים שאנחנו מתגאים בו, קונטר קאסם.

<יוסף רגב: דרוזי, ממקימי יחידת המיעוטים הדרוזית בצה"ל, כלומר איש שלחם הרבה בשביל מדינת ישראל, אבל הוא התחתן עם יהודייה.

<יוסף רגב: ברגע שהוא התחתן עם יהודייה העדה הדרוזית מדירה אותו והוא לא יכול להיקבר אצל הדרוזים, והוא לא יכול להיקבר בבית קברות יהודי כיוון שהוא לא יהודי ולכן הוא כל הזמן היה מתקשר ושואל 'מה המצב?

<יוסף רגב: מה המצב?

<יוסף רגב: האם אני אוכל להיקבר?

<יוסף רגב: ' ברגע שנודע לו שבית הקברות הוקם הוא אמר 'אה, רווח לי, אני יודע שיהיה לי איפה להיקבר'.

<יוסף רגב: אחרי שלוש שנים הוא נפטר והילדים שלו פתחו את תעודת הזהות ומצאו שם פתק, 'נא להתקשר ל'מנוחה נכונה' ולקבור אותי ב'מנוחה נכונה'.

<יוסף רגב: ' זה הוא שם בתוך תעודת הזהות שלו, זה היה נורא נורא חשוב לו, אחרת איפה הוא ייקבר?

<ג'ני ברנר: יש הרבה מצבות שכתוב עליהם 'אלמוני'.

<יוסף רגב: נכון, כאשר יש מישהו שמת בבית החולים ולא יודעים מי הוא, אז אחת האפשרויות, לא תמיד שולחים אלינו, אבל לפעמים בית החולים מבקש לקבור אצלנו וביטוח לאומי משלם.

<יוסף רגב: הביטוח משלם גם עבור אלמוני באותה מידה ואנחנו מקבלים כל אחד, אבל כמובן קוברים אותו בחלקה המעורבת ולא בחלקה היהודית.

<יוסף רגב: הוא אלמוני, אז ברור שלא ידוע אם הוא יהודי.

<יוסף רגב: עכשיו אנחנו עוברים ל - - - שנעביר את הקבר שלהם לתל אביב.

<יוסף רגב: בינתיים בתל אביב עוד אין שום דבר.

<יוסף רגב: לא רחוק מפה יש קבר של שתי נשים שבעצם לא ברור בדיוק מי הן ומה הן.

<יוסף רגב: הן היו שתי זונות בבית זונות בתל אביב ואיזה שהוא משוגע דתי הלך ושרף את בית הזונות עם שתי הנשים האלה ביחד.

<יוסף רגב: ואז הביאו אותן לפה וקברו אותן אצלנו ועשו להם טקס גדול.

<יוסף רגב: זהבה גלאון הייתה פה והיה ממש טקס גדול של שתי הנשים האלה שנשרפו חיים על ידי משוגע.

<יוסף רגב: אני חושב שזה פחות או יותר מה שרציתי להראות לכם.

<יוסף רגב: כפי שאתם רואים, אנחנו עונים על הצרכים של בני אדם.

<יוסף רגב: כפי שאתם רואים, יש לנו מקום לעוד די הרבה אנשים שיבואו וייקברו.

<יוסף רגב: כפי שאתם גם רואים, החלקה המעורבת יותר גדולה מאשר החלקה היהודית.

<יוסף רגב: כשבנינו את זה היינו בטוחים שדווקא החלקה היהודית תהיה קטנה, מסתבר שגם יהודים רוצים להיקבר שם, במיוחד הנושא של הזוגות המעורבים, לכן יש הרבה יותר קברים מאשר שם.

<יוסף רגב: שם זה כבר בית הקברות האורתודוקסי.

<קריאה: כדאי שתתחילו לעשות קבורה רוויה, כדי שתנצלו את הקרקע יותר טוב.

<יוסף רגב: אנשים לא כל כך רוצים ויש גם הוראה של הרבנות לא לעשות כזה דבר.

<קריאה: הוראה של הרבנות?

<קריאה: ההיפך, בירושלים ארבע קומות.

<יצחק שי: אין הוראה כזאת בכלל.

<יצחק שי: כל הקבורה היא קבורה רוויה.

<יוסף רגב: כל הקברים בחלקה הראשונה היו כולם כפולים.

<יצחק שי: אם תמשיכו ככה אתם תגמרו את השטח מהר.

יואל רזבוזוב: אתם עושים עבודה טובה, שומעים עליכם בכל הארץ, הלוואי שכולם - - -