ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 375, 2014-08-13 12:00

מירי רגב: שלום לכולם.

מירי רגב: שלום לכל האנשים שהגיעו לכאן בפגרה – חברי הכנסת, כבוד הרבנים שהגיעו, נציגי המשרדים השונים.

מירי רגב: אני פותחת את ועדת הפנים והגנת הסביבה בעניין הגיור.

מירי רגב: סוגיית הגיור עלתה מספר פעמים בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

מירי רגב: היא עלתה שוב מחדש בעקבות החלטת מציעים שהוגשה על ידי שרת המשפטים, בתיאום עם שר הדתות.

מירי רגב: כך נכתב בהצעת המחליטים.

מירי רגב: משום ששמחתי לשמוע שהממשלה החליטה להעביר את כל סוגיית הגיור למשרד הדתות וחשבתי שזה בהחלט תחום אחריותו של משרד הדתות - מן הסתם משרד הדתות כפוף לוועדת הפנים - חשבתי שנכון לקיים כאן דיון עקרוני, דיון ראשון, דיון לפני שהממשלה מקבלת החלטה בעניין אותה הצעת מחליטים.

מירי רגב: רציתי שגם ועדת הפנים והגנת הסביבה תאמר את עמדתה הברורה בסוגיות האלו.

מירי רגב: אני רוצה להזכיר לכולם שמונתה ועדת נאמן בנושא הגיור, בראשותו של שר המשפטים לשעבר, שפעלה הרבה מאוד, קיימה הרבה מאוד ישיבות בנושא הגיור.

מירי רגב: שתי החלטות שלה שאני חושבת שחשוב שנציין אותן כאן: "סבורה הוועדה כי מימוש המלצות הוועדה יביא לקירוב בין חלקי העם, הן בארץ והן בחו"ל, בכל מה שקשור לגיור.

מירי רגב: צו השעה הינו לחתור לאחדות ישראל, לחיים של שיתוף וכבוד הדדי.

מירי רגב: מקובל ומוסכם כי ראוי לקיים תהליך גיור מממלכתי אחיד על פי דין תורה, שיהיה מוכר על ידי כלל ישראל.

מירי רגב: כך ניתן להבטיח את אחדות עם ישראל".

מירי רגב: ברור היה לכולם, גם על ידי הוועדה המכובדת הזאת שנפגשה עם גורמים רבים, ביניהם הרבנות הצבאית הראשית שנמצאים פה נציגיה היום, שנושא הגיור צריך להיות על פי דין תורה, צריך להיות משהו שמשתף ומאחד, לא שייצור פה מצב שיהיו מגיירים שונים שלא על פי קריטריונים ברורים וידועים מראש.

מירי רגב: הייתה החלטת ממשלה מספר 3613 ב-7.4.2008 שקיבלה את המלצות ועדת נאמן.

מירי רגב: לא הבנתי מה קרה עכשיו.

מירי רגב: הייתה ועדה שקיבלה החלטות בנושא הגיור שהיו מקובלות על כולם.

מירי רגב: פתאום באה הצעה נוספת שמדברת על ליצור מערך גיור אלטרנטיבי למערך שקיים היום.

מירי רגב: אני לא חובשת כיפה שחורה, כפי שאתם רואים, ואני גם לא הולכת עם חצאית ארוכה ומכסה את כל כולי.

מירי רגב: אני לא שייכת לזרם כזה או אחר.

מירי רגב: אני יהודייה.

מירי רגב: אני מבינה שצריכים להיות כמה עקרונות שמנחים את העם היהודי, כפי שקבע בג"ץ בעניין השמיטה.

מירי רגב: לא כל אחד עושה לו דין מה מותר ומה אסור בעניין השמיטה, אלא יש אחריות כוללת של הרבנות הראשית ומשרד הדתות בעניין השמיטה.

מירי רגב: כך גם בעניין עקרוני כמו נושא הגיור.

מירי רגב: נשאלת השאלה מדוע ומה היו הסיבות לכך שיש החלטת מחליטים שונה ממה שקיים היום.

מירי רגב: הדבר הנוסף הוא אם זה היה בתיאום שרת המשפטים.

מירי רגב: מדוע שרת המשפטים מגישה הצעת מחליטים בנושא גיור שהוא תחת שר הדתות?

מירי רגב: הדבר השלישי שאני רוצה לשמוע, לפני שאני פותחת את הנושא הזה לדיון, הוא אם ההחלטה הזאת היא בתיאום עם משרד הדתות.

מירי רגב: אלו שלוש הסוגיות שאני רוצה לשמוע.

מירי רגב: לפני שאני פותחת את הנושא לדיון אני רוצה לשמוע את נציג משרד הדתות.

מירי רגב: נא לענות בבקשה על 3 השאלות הבאות: אחת, מדוע היינו צריכים החלטת מציעים אחרת בעניין הגיור.

מירי רגב: שתיים, מדוע שרת המשפטים היא זו שהגישה את ההצעה הזאת ולא משרד הדתות.

מירי רגב: האם צריך לשנות את החלטת ממשלת ישראל ולהעביר את האחריות בנושא הגיור למשרד המשפטים?

מירי רגב: הדבר השלישי הוא אם ההצעה הזאת הייתה מתואמת עם משרד הדתות.

תמר זנדברג: יש לי שאלת ביניים.

תמר זנדברג: מה הכותרת של הדיון הזה?

מירי רגב: נושא הדיון הוא סוגית הגיור, עד כמה משרד הדתות קשור להחלטת המציעים שהתגבשה.

תמר זנדברג: אני מקריאה מהיומן שלי בתור חברת ועדה – תקנו אותי אם אני טועה: "התנהלות המשרד לשירותי דת בנושא הגיור".

תמר זנדברג: הכותרת מדויקת?

מירי רגב: לא.

תמר זנדברג: זאת לא הכותרת שפורסמה?

מירי רגב: זאת הכותרת שפורסמה.

מירי רגב: תהיה גם התייחסות של משרד הדתות לעניין הגיור בכלל, אבל כחלק מהעניין אני רוצה לשמוע מדוע - -

תמר זנדברג: יהיה דיון בנושא התנהלות המשרד לשירותי דת בנושא הגיור?

מירי רגב: כן.

תמר זנדברג: הדיון הזה הוא אחר ממה שבאנו אליו.

מירי רגב: יהיה דיון, כפי שהקראת, על התנהלות משרד הדתות בעניין הגיור.

מירי רגב: זה יהיה החלק השני של הדיון.

<אברהם קטלן: אני רוצה לענות על השאלה שלך לגבי איך נולדה הצעת המחליטים הזאת.

<אברהם קטלן: חבר הכנסת אלעזר שטרן קידם הצעת חוק שעברה 3 קריאות בוועדת חוקה, חוק ומשפט.

<אברהם קטלן: עיקר מטרתה לאפשר לרבני ערים לגייר גיור שמוכר על ידי מדינת ישראל, להרחיב את שורות המגיירים.

<אברהם קטלן: ההחלטה הזאת, לדעת השר לשירותי דת, פוגעת במעמדו של הרב הראשי מכוח פקודת ההמרה.

<אברהם קטלן: כדי לעקוף את הצעת החוק הזאת או לא להחליף אותה, הם הגיעו להסכמה שתהיה הצעת מחליטים במקום הצעת החוק הזאת.

<אברהם קטלן: זאת הסיבה לכך שנולדה החלטת המציעים.

מירי רגב: אני פעם ראשונה שומעת שהצעה של חבר כנסת שעולה לוועדת שרים מאושרת אוטומטית, כאשר אם היא לא מאושרת, צריך להביא הצעת חוק ממשלתית שתעקוף אותה.

מירי רגב: הלוואי עלינו.

מירי רגב: לא, מרגי?

מירי רגב: הלוואי עלינו שיהיו הצעות חוק כאלו.

מירי רגב: יש כאן אינטרס של גורם בתוך הכנסת ובממשלה לאשר הצעת חוק שאומרת שיש להרחיב את הגיור גם לרבני ערים.

מירי רגב: נכון?

מירי רגב: זאת הסיבה שהיא אושרה בוועדת שרים לחקיקה.

מירי רגב: מי שאישרה אותה זו יושבת ראש ועדת שרים לחקיקה, שרת המשפטים.

<אברהם קטלן: היא גם עברה 3 קריאות בוועדת חוקה, חוק ומשפט.

מירי רגב: ההחלטה הזאת היא בניגוד למשרד הדתות.

מירי רגב: האם הבנתי את מה שאתה אומר?

<אברהם קטלן: נכון.

<אברהם קטלן: הצעת החוק הזאת איננה מקובלת על משרד הדתות.

מירי רגב: ובכל זאת היא אושרה.

<אברהם קטלן: הצעת החוק אושרה ועברה 3 קריאות בוועדת חוקה, חוק ומשפט.

<אברהם קטלן: היא תלויה ועומדת בפני רביזיה.

יוני שטבון: היא תלויה ועומדת בפני רביזיה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מירי רגב: האם הצעת החוק הפרטית של רבני ערים עברה 3 קריאות וכרגע יש עליה רביזיה?

<אברהם קטלן: נכון.

מירי רגב: היא עברה את 3 הקריאות, למרות שהאחריות על נושא הגיור במדינת ישראל היא של שר הדתות שהתנגד להצעה הזאת.

<אברהם קטלן: נכון.

מירי רגב: הבאתם עכשיו הצעת מחליטים.

<אברהם קטלן: אנחנו לא הבאנו.

מירי רגב: משרד המשפטים.

דוד צור: בוא נשים את הדברים נורא פשוט על השולחן.

דוד צור: הוא לא איש פוליטי.

מירי רגב: זה לא עניין פוליטי.

מירי רגב: זה בדיוק העניין.

מירי רגב: יש כאן עניין מהותי, לא פוליטי.

מירי רגב: יש כאן עניין הלכתי, לא עניין פוליטי.

מירי רגב: אני רוצה להוריד פוליטיקה.

דוד צור: ברור.

דוד צור: את פונה לאדם שלא יכול לומר לך את הדברים.

מירי רגב: הוא יכול וחצי לומר לי.

דוד צור: הוא פקיד ממשלתי.

דוד צור: הוא מנוע אפילו מלהסביר למה זה הגיע להצעת מחליטים.

מירי רגב: משרד הדתות, אתה אומר לי שהייתה הצעת חוק פרטית שאושרה וכרגע יש עליה רביזיה.

<אברהם קטלן: נכון.

מירי רגב: כדי למנוע את המצב שבו רבני ערים יוכלו גם לגייר, באה שרת המשפטים בהצעה אחרת, מתואמת עם משרד הדתות.

<אברהם קטלן: הנוסח שלפניי, עד כמה שאני יודע מסגן השר, לא מקובל עליו.

<אברהם קטלן: את מכניסה אותי לפינות לא נוחות, כפי שאמר חבר - -

מירי רגב: עזוב עכשיו את הצעת המחליטים.

מירי רגב: תסביר לי איך עובד הגיור במדינת ישראל, מי מגייר, על פי מה הוא מגייר, מי קובע את הקריטריונים של גיור, כמה זמן התהליך הזה קורה, ממתי הוא קורה.

מירי רגב: תסביר לנו איך מתבצע גיור במדינת ישראל.

<אברהם קטלן: אני לא אסקור סקירה היסטורית מראשית, אלא אתחיל מהחלטת הממשלה.

מירי רגב: אנחנו נכנסים פה למהות הדיון, כפי שהוגדר בפרוטוקול.

<אברהם קטלן: אני אתחיל מהחלטת הממשלה המרכזית שכוננה את מערך הגיור במשרד ראש הממשלה מלכתחילה.

<אברהם קטלן: בעקבות ועדת חלפון בשנת 2007 שדנה בנושא הגיור שהיה מפוצל ומטופל בכמה משרדי ממשלה שונים, הוועדה המליצה לממשלה על איגום משאבים ועל הקמת מערך גיור.

<אברהם קטלן: הממשלה אימצה את המלצות הוועדה והקימה בתשס"ח 2008 מערך גיור ממלכתי במשרד ראש הממשלה שיגייר על פי ההלכה ויונחה הלכתית על ידי הרב הראשי לישראל הראשון לציון, הרב שלמה עמאר דאז.

מירי רגב: הייתה גם החלטת ממשלה ששינתה את זה מהרב עמאר לרב יצחק יוסף.

מירי רגב: נכון?

<אברהם קטלן: נכון.

<אברהם קטלן: בתשע"ד.

מירי רגב: ב-2014.

מרדכי יוגב: בתחילת 2014.

<אברהם קטלן: בינואר 2014.

מירי רגב: מערך הגיור הממלכתי היה תחת לשכת ראש הממשלה.

מירי רגב: היום אנחנו יודעים שהוא עבר למשרד הדתות בהחלטה מסודרת.

מירי רגב: לפי איזה קריטריונים מגיירים במדינת ישראל ובכל העולם?

<אברהם קטלן: מערך הגיור הוקם לצורכי גיורם של מי שהגיעו ארצה על פי חוק השבות ואינם יהודים על פי ההלכה.

<אברהם קטלן: הוא לא הוקם לצורכי הכרה בגיורי חו"ל.

<אברהם קטלן: לצורכי הכרה בגיורי חו"ל יש מחלקה ברבנות הראשית לישראל.

<אברהם קטלן: מי שמכיר או לא מכיר בגיורי חו"ל לעניין חוק השבות זה משרד הפנים.

<אברהם קטלן: בעקבות בג"ץ הם הוציאו נוהל מה יוכר, לא יוכר ואיך יוכר.

<אברהם קטלן: משרד הפנים הסתייע בעניין גיורי חו"ל ברבנות הראשית לישראל והסוכנות היהודית.

<אברהם קטלן: זה לא נוגע למערך הגיור.

<אברהם קטלן: מערך הגיור הוקם לצורכי מי שאינם יהודים שהגיעו ארצה מכוח חוק השבות.

מירי רגב: מי קובע את הקריטריונים?

מירי רגב: מי על פי ההלכה פוסק בעניין הגיורים?

<אברהם קטלן: על פי החלטת הממשלה, הגיור בישראל ייעשה על פי ההלכה.

<אברהם קטלן: מי שינחה את מערך הגיור הממלכתי יהיה הראשון לציון.

<אברהם קטלן: הוא גם קבע כללי גיור ובקשות לדיון.

<אברהם קטלן: לפי הכללים האלה פועלים בתי הדין הממלכתיים המיוחדים לגיור, שהוקמו אף הם במסגרת אותה החלטת ממשלה.

מירי רגב: הרב הצבאי הראשי מקבל את פסק ההלכה של הראשון לציון לגבי חיילים בודדים מחו"ל שבאים ורוצים להיות יהודים?

<משה לאופר: מתואמים לחלוטין.

<ישראל רוזן: כדיין גיור אני יכול להגיד שזה לא מדויק.

יעקב מרגי: תעודת ההמרה נחתמת בסוף על ידי ראש העדה גם לגיורי צה"ל.

מירי רגב: זה מערך הגיור כפי שקורה היום.

מירי רגב: האם יש איזה שהן תלונות לגבי מערך הגיור?

מירי רגב: האם מערך הגיור מקשה?

מירי רגב: האם המהלך הזה הוא מהלך שמונע מאנשים שרוצים להיות יהודים, להיות יהודים?

מירי רגב: האם אתם יודעים על תלונות בעניין הזה?

מירי רגב: אני רוצה לשמוע מצה"ל אם המהלך הזה, שכרגע אתם מקבלים את אישורו מהראשון לציון, מקשה על אנשים.

מירי רגב: האם נוצר מצב שחייל שרצה להתגייר לא יכול היה להתגייר בגלל הקריטריונים?

מירי רגב: האם אתם חושבים שיש קושי מול הרב הראשון לציון?

<משה לאופר: דובר בדיונים קודמים על ההבדל בין קושי בירוקרטי לקושי הלכתי.

<משה לאופר: מבחינה בירוקרטית אנחנו עושים את מה שצריך לעשות כדי לתת אפשרות לכל חייל שמעוניין בכך לעבור את הגיור.

<משה לאופר: יש את התנאים ההלכתיים שמתואמים.

<משה לאופר: אנחנו מתנהגים באותה צורה כמו בגיור האזרחי.

<משה לאופר: בתי הדין פועלים לפי התנאים.

<משה לאופר: חייל או חיילת שלא עומדים בתנאים האלה לא עוברים גיור.

<משה לאופר: הגיור הוא תהליך קשה.

<משה לאופר: להתקבל חזרה לעם ישראל זה תהליך קשה.

תמר זנדברג: תהליך קשה מטעם מי?

דוד צור: אולי שיגיד מה זה תהליך קשה.

דוד צור: חייל שמשרת, נותן את נפשו, מוכן למות למען המדינה ורוצה לעבור הליך של גיור בתוך הצבא.

דוד צור: מה הוא צריך?

דוד צור: מה הפרוצדורה שהוא עובר?

דוד צור: מה האינסטנציה שבסוף תאשר לו את זה?

<קריאה: קל בגבעתי, קשה בגיור.

<משה לאופר: חייל עובר קורסים לימודיים בדיוק כמו שעושים באזרחות, רק שבצבא זה במסגרת - -

יעקב מרגי: זה פחות קשה מפסיכומטרי.

יעקב מרגי: לא ראיתי שהמדינה עומדת על הרגליים.

<משה לאופר: .

<משה לאופר: זה פחות קשה מפסיכומטרי.

<משה לאופר: זה לפעמים פחות קשה מלהוציא ויזה לארצות הברית.

תמר זנדברג: האם זה יותר קל מלהתגייס לקרבי או פחות?

<משה לאופר: לא בדקתי.

<משה לאופר: לא הייתי שם.

דוד צור: כמה אנשים עוברים הליך כזה בצבא?

דוד צור: יש לך מספרים?

<משה לאופר: מבחינה מספרית אני יכול להגיד שבצבא יש 3 שלבים.

<משה לאופר: יש את קורס נתיב ואת סמינרי הגיור.

<משה לאופר: לקורס נתיב מגיעים אלפים.

<משה לאופר: לסמינרי הגיור, אם אפשר לקחת ממוצעים, מגיעים בתחילת התהליך בסביבות 1400 עד 1500 חיילים.

<משה לאופר: עוברים את הגיור מעל 800.

<משה לאופר: חיילים נושרים בדרך כי הם לא רוצים, לא מתאימים, או כי אין להם את היכולת לסיים את אותו תהליך שנדרש מהם.

מירי רגב: המסגרת הצבאית מגיירת בצורה יפה וטובה.

דוד צור: כמה זמן זה לוקח?

דוד צור: הזמן הממוצע הוא שנה?

<משה לאופר: תכנית הלימודים עצמה היא של 23 שבועות, כולל תקופות ההפסקה באמצע, כולל תקופות ההטמעה.

<משה לאופר: חוזרים ליחידה על מנת להחליט אם מעוניינים בהמשך התהליך.

<משה לאופר: זאת תכנית הלימודים.

יעקב מרגי: אני נאבקתי בקנאות להרחבת המערך.

דוד צור: אני אשמח אם המודל הזה יאומץ באזרחות.

דוד צור: חבר הכנסת שטרן לא היה מגיש הצעת חוק.

יעקב מרגי: מה עם מערך הגיור הצה"לי כשקמה קול זעקה?

מירי רגב: הצבא מגייר על פי הקריטריונים ועל פי ההלכה לפי ההחלטות של הרב הראשון לציון.

מירי רגב: אני לא חושבת שיש כאן - -

דוד צור: ללכת בפרוצדורה דרך - -

מירי רגב: אין בעיה שינגישו את זה יותר.

דוד צור: לרבני העיר?

מירי רגב: בוודאי.

מירי רגב: לא רק לרבני ערים.

מירי רגב: על פי קריטריונים ברורים אין בעיה.

דוד צור: רבני העיר, לא קומץ של רבנים.

יעקב מרגי: זה גיור על פי ההלכה.

תמר זנדברג: יש כל מיני הלכות לגיורים.

תמר זנדברג: יש רפורמים, יש - -

מירי רגב: מה שקורה היום הוא לא הגיוני.

מירי רגב: אני מבטיחה לך שאתה בעצמך לא מאמין שככה זה צריך להתנהל.

<משה לאופר: ההבדל העיקרי בין האזרחות לצבא זה שבצבא נמצאים חיילים בקורס 3 שבועות ברצף, 18 שעות ביממה, לומדים ורק יוצאים שבת אחת הביתה, כאשר באזרחות מגיעים פעמיים בשבוע ללימודי ערב.

<משה לאופר: ההבדל הוא הפרשי הזמנים.

מירי רגב: אפשר אולי לעשות סדנאות כאלו.

דוד צור: נניח אדם שרוצה להתגייר בצבא או באזרחות ונדרשות ממנו כל הדרישות של לימוד ובקיאות.

דוד צור: האם יש התניה או התניות שהוא יהיה שומר מצוות, שמשפחתו תהיה שומרת מצוות, שהמעגל הרחוק או הקרוב לו יתחיל בלימוד תורה?

דוד צור: האם אלו דרישות שמתקיימות בהליך של גיור?

<משה לאופר: אלו חלק מהדרישות ההלכתיות.

דוד צור: חייל שמגיע - -

מירי רגב: אנחנו לא רוצים לדבר רק על הצבא.

דוד צור: נוח לי לדבר דווקא על חייל.

<תומר שרגא: רציתי לתקן דבר אחד.

<תומר שרגא: אמרת את העניין של משפחתו.

<תומר שרגא: אדם שרוצה לעבור תהליך גיור, נדרש בעצמו - -

דוד צור: את זה הבנתי.

דוד צור: אני שואל לגבי אימא שלו, למה היא צריכה להתחיל ללמוד תורה ומצוות.

<תומר שרגא: זה ספציפי למי שמבקש להתגייר.

מירי רגב: אני מבינה ששרת המשפטים הגישה הצעת מחליטים בתיאום עם שר הדתות.

מירי רגב: אומרים כאן שהצעת המחליטים לא נעשתה בתיאום עם שר הדתות.

מירי רגב: החלטת הממשלה העבירה את נושא הגיור ממשרד ראש הממשלה למשרד הדתות.

מירי רגב: נשאלת השאלה מדוע הצעת מחליטים מוגשת בנושא גיור ללא תיאום עם השר.

מירי רגב: נכתב שם שזה בתיאום.

מירי רגב: מדוע החלטתם להגיש הצעת מחליטים שונה מאותן מסקנות ששר המשפטים לשעבר, נאמן, קבע?

מירי רגב: הוא ישב בוועדה מאוד רצינית.

מירי רגב: אני מתארת לעצמי שאת בוודאי מעריכה את השר נאמן, שהיה שר המשפטים הקודם.

מירי רגב: אתם מביאים עכשיו הצעת מחליטים בניגוד להמלצות נאמן.

<רוני נויבר: אני מודה לוועדה שהזמינה אותנו.

<רוני נויבר: הבנו שהדיון הוא על משהו אחר.

<רוני נויבר: הודענו שמפאת זה לא נגיע.

<רוני נויבר: מאחר שמיקדו על מה רוצים לדבר, אני רוצה לענות לשאלותייך.

<רוני נויבר: החלטת הממשלה תואמה, כי תיאמנו אותה.

<רוני נויבר: יכול להיות שיש גורמים פוליטיים - -

מירי רגב: עזבי.

מירי רגב: הגורמים הפוליטיים לא פה.

מירי רגב: נמצא פה היועץ המשפטי של משרד הדתות.

<רוני נויבר: תיאמנו את ההחלטה עם כל הגורמים בממשלה שביקשו להיות מתאומים איתה.

<רוני נויבר: יכול להיות שיש שינוי עמדות, יכול להיות שיש חשיבה מחודשת.

<רוני נויבר: אני לא יודעת.

<רוני נויבר: זה בתוך המשרד לשירותי דת.

<רוני נויבר: אנחנו תיאמנו איתם.

<רוני נויבר: ההחלטה הזאת תואמה מבחינתנו.

<רוני נויבר: אם למשרד לשירותי דת יש חשיבה שנייה, הדברים האלה צריכים לבוא בפני הממשלה שתקבל החלטה.

<רוני נויבר: השר יכול להביע את דעתו.

<רוני נויבר: זה לא עניין של הגורמים המקצועיים.

<רוני נויבר: אני מאוד מעריכה אישית את השר הקודם, את השר נאמן.

<רוני נויבר: תמיד טוענים כלפי משפטנים שהם נכנסים לתחומים לא להם.

<רוני נויבר: הממשלה היא זו שסוברנית להחליט בשאלת הגיור מה המערך שהיא רוצה ובאיזה אופן היא רוצה לקיים אותו.

<רוני נויבר: אנחנו כמשרד המשפטים צריכים לתת את אותו שירות משפטי לממשלה.

<רוני נויבר: במובן הזה אנחנו אומרים מה מותר, מה אפשר ואיך לעשות.

<רוני נויבר: נתנו את מיטב השירות.

<רוני נויבר: הכל תואם עד המילה האחרונה ועד השעות האחרונות של הלילה עם כל מי שהיה צריך בתוך הממשלה.

מירי רגב: היועץ המשפטי של משרד הדתות, אומרת הפקידות במשרד המשפטים שהנושא הזה תואם עם משרד הדתות.

<קריאה: אין משרד דתות.

מירי רגב: סליחה, המשרד לשירותי דת.

מירי רגב: האם ברמה המקצועית ההחלטה הזאת תואמה עם המשרד שלכם?

<אברהם קטלן: הייתה פגישה בין הגורמים המקצועיים.

<אברהם קטלן: השמענו את הערותינו.

<אברהם קטלן: לא כל הערותינו התקבלו.

<אברהם קטלן: הנוסח, כפי שהוא נכון להרגע, לא מקובל על סגן השר.

מירי רגב: הנוסח כפי שהוגש בממשלה לא מתואם.

דוד צור: הדיון הזה מתעסק בפוליטיקה.

מירי רגב: אתה טועה.

מירי רגב: הדיון הזה לא מתעסק בפוליטיקה.

מירי רגב: הדיון הזה מתעסק במהלך הגיור במשרד הדתות.

מירי רגב: השמיעה קודם הרבנות איך עובד הגיור במשרד הדתות.

דוד צור: את שאלת איך הגענו ממצב של חקיקה פרטית למצב של הצעת מחליטים שלכאורה לא מתואמת בין המשרדים.

דוד צור: אני רוצה להגיד על זה משפט.

דוד צור: שיקשיבו לי רגע היועצים המשפטים של משרד המשפטים ומשרד הדתות שלא יכולים, אולי, להגיד את זה.

דוד צור: הגיש חבר הכנסת שטרן, וזה נאמר, הצעת חוק פרטית, כאשר בגלל ההסכמים הקואליציוניים הדבר הזה נחסם על ידי רביזיה.

דוד צור: הגיעו להבנות ולהחלטה מתואמת.

מירי רגב: לא.

דוד צור: תקשיבי רגע.

דוד צור: אני רוצה להגיד מה שאני יודע.

מירי רגב: דיברתי עם סגן שר הדתות שאמר שהיא לא מתואמת איתם.

דוד צור: אני אומר לך שזה נכון.

דוד צור: זה שיש פתאום עכשיו רוורס עוד פעם - - אפשר לחזור עוד פעם להליך של חקיקה שיביא למשבר קואליציוני.

מירי רגב: שיביא למשבר קואליציוני.

מירי רגב: יכול להיות שיש דברים מהותיים שהם יותר חשובים ממשלה וממשבר קואליציוני.

דוד צור: אף אחד לא מאיים על אף אחד.

מירי רגב: יש את נצחיות העם היהודי.

מירי רגב: זה יותר חשוב מדברים אחרים.

דוד צור: זה בדיוק העניין.

דוד צור: את שואלת למה זה לא מתואם עם שר המשפטים הקודם.

דוד צור: ודאי שזה לא מתואם עם שר המשפטים הקודם.

מירי רגב: למה מקימים ועדות?

מירי רגב: אם אתה אומר ככה, אז ועדת וינוגרד שהוקמה אחרי מלחמת לבנון השנייה לא רלוונטית לגבי מבצע "צוק איתן".

דוד צור: מה הקשר?

מירי רגב: אני שואלת אותך.

מירי רגב: יש ועדה שמוקמת?

דוד צור: יש פה הצעת חוק פרטית שבאה להנגיש שירותי גיור.

מירי רגב: לא.

מירי רגב: הלוואי וזאת הייתה הצעת החוק.

דוד צור: זאת הצעת החוק הפרטית.

דוד צור: היא באה להנגיש שירותי גיור כך שגם רבני ערים יוסמכו לגיור.

דוד צור: אדם יוכל ללכת להליך גיור באזורו.

דוד צור: באה הקואליציה וביקשה שזה לא יהיה בהליך של חקיקה, שזאת תהיה הצעת מחליטים שהממשלה תחליט עליה.

דוד צור: לדבר הזה הסכים השר לשירותי דת.

דוד צור: ככה יצאה הצעת המחליטים.

דוד צור: ודאי שזה לא נעשה על פי רוח הוועדות הקודמות, כי יש פה רצון לשנות ולהיות יותר פתוחים.

דוד צור: אם לא רוצים ללכת בהליך הזה ויש על זה השגות לשר לשירותי דת, שיחזרו להליך חקיקה.

דוד צור: יכול להיות שזה לא יעבור בסוף את הליך החקיקה.

דוד צור: לפי דעתי זה יעבור.

דוד צור: נוצר מצב אבסורדי שאחרי שנה של מאבקים וניסיונות תיאום מול הקואליציה מגיעים להצעת מחליטים, שגם עליה מגישים הסתייגויות או רביזיה, על פי מה שאומר לי היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת.

יעקב מרגי: תחת חסותי לא היה מערך הגיור.

יעקב מרגי: כרגע זה לפתחו של המשרד.

יעקב מרגי: חשוב לציין את העובדות.

יעקב מרגי: נאמר פה שמערך הגיור הצה"לי עובד.

יעקב מרגי: אומרים לנו את הנתונים באחוזים.

יעקב מרגי: זה למרות כל הילוך האימים על הממסד הרבני.

יעקב מרגי: כפי שידוע, מערך הגיור הצה"לי מקבל בסוף כל גיור את חתימתו של ראש העדה, שזה הראשון לציון.

יעקב מרגי: זה עובד.

יעקב מרגי: החוק מחייב שזה יהיה על פי ההלכה.

יעקב מרגי: אנחנו מדברים על פי ההלכה היהודית.

יעקב מרגי: קמו בדורות האחרונים אנשים שרוצים להפוך את זה למשהו שאפשר לרכוש במנותק מההלכה.

יעקב מרגי: זו הליבה של הרגישות.

יעקב מרגי: אומר לכם סגן אלוף מצה"ל שיותר מ-800 מסיימים את המסלול הזה מתוך 1200 שמתחילים.

יעקב מרגי: זה אחוז ניכר.

יעקב מרגי: זה מראה שזה עובד.

יעקב מרגי: עכשיו ניקח את ההליך האזרחי.

יעקב מרגי: אנחנו צריכים לזכור שב-2003 הוקם מערך הגיור.

יעקב מרגי: אמרו שבבתי הדין וברבנות זה לא עובד כמו שצריך.

יעקב מרגי: הקימו את מערך הגיור.

יעקב מרגי: הקימו מספר בתי דין, שיפרו והולכים ומשפרים את זה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם, כמי שחנך כמה משפחות שעברו את התהליך הזה והן מרוצות, שכל שירותי הדת לא ניתנים ברמה גבוהה בגלל שהממשלה מטילה - כדרכה בקודש - מטלות ולא מספקת תקנים, לא מספקת אמצעים.

יעקב מרגי: אני אומר את מה שאמרתי כשר הדתות.

יעקב מרגי: הרבנות הראשית לא מקבלת כלים אדמיניסטרטיביים לנהל את הרבנות הראשית לישראל.

יעקב מרגי: לא הייתי מצליח לנהל איתם אפילו מועצה דתית קטנה כמו באר שבע שכיהנתי בה.

יעקב מרגי: היו לי יותר כלים אדמיניסטרטיביים מאשר לרבנות הראשית.

יעקב מרגי: יש בעיות.

יעקב מרגי: יש מה להשתפר בצד הבירוקרטי.

יעקב מרגי: אני רוצה לדבר לגופה של הצעת המחליטים.

יעקב מרגי: הצעת המחליטים הזאת מעידה על המקום שאליו היא רוצה להגיע.

יעקב מרגי: הצעת המחליטים לא מתייחסת להמלצות ועדת נאמן שבעקבותיה הוקם מה שהוקם.

יעקב מרגי: בהצעת המחליטים אין התייחסות לדין תורה על פי ההלכה.

יעקב מרגי: צמד המילים "על פי ההלכה" לא קיים בהצעת המחליטים.

יעקב מרגי: חשוב שייאמר כאן.

יעקב מרגי: יש בהצעת המחליטים הדרה מוחלטת של הרבנות הראשית.

יעקב מרגי: עמותות, גופים, בתי דין יכולים לגייר.

יעקב מרגי: הרבנות הראשית לא מוזכרת.

יעקב מרגי: כנראה שזה לא בתום לב.

יעקב מרגי: נכון שהוקם מערך הגיור, אבל עדיין, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, לראשון לציון כראש העדה הסמכות לחתום.

יעקב מרגי: נכון שבהצעת החוק של אלעזר שטרן וגם בהצעת המחליטים רוצים להעביר את סמכות הגיור, להקים בתי דין לגיור ברבניות המקומיות, אבל אף אחד לא יכול לחשוב שאפשר להעביר בהחלטת ממשלה את סמכות ההמרה מהראשון לציון לרב עיר.

יעקב מרגי: שאלתי משפטנים.

יעקב מרגי: חקיקה ראשית של הכנסת לא יכולה להתבטל בהחלטת ממשלה.

יעקב מרגי: הצעת המחליטים לכשעצמה באה להביא את הנושא הזה לדיון.

יעקב מרגי: אלעזר שטרן לא הגיע להסכמות עם הרבנים הראשיים.

יעקב מרגי: זה מבירור שערכתי על הצעת החוק שלו.

יעקב מרגי: יש פה הודעה של משרד הדתות על כך שהצעת החוק והצעת המחליטים כפי שמוגשות הן בניגוד לדעתו של שר הדתות.

יעקב מרגי: לא היה כדבר הזה.

<קריאה: אבל הוא חתום על זה.

מירי רגב: הוא אומר שהוא לא חתום על זה.

יעקב מרגי: לא היה כפי שקורה בקדנציה הזאת, שיוזמות חקיקה בנושא דת - - אני לא מדבר על ההקשר הרחב של כל מה שקשור לנושא דת.

יעקב מרגי: במה שקשור לרבנות הראשית, בדברים שנעשים מעל הראש של הרבנים הראשיים, לא ראיתי בשום נושא - -

תמר זנדברג: לא נכנסתם לממשלה.

תמר זנדברג: נתתם לבית היהודי לנהל לכם את העניינים.

תמר זנדברג: זו השיטה שלהם.

תמר זנדברג: אתם בלמתם מראש.

תמר זנדברג: השיטה שלהם היא קודם לתת - -

מירי רגב: חבר הכנסת מרגי, מה ההמלצה שלך לוועדה?

יעקב מרגי: אם מישהו רוצה לעשות שינוי, שיתכבד.

יעקב מרגי: קשה לקדנציה הזאת, כי הכל זה עניין של קרדיטים.

יעקב מרגי: כל שר הולך לשירותים – סליחה על הביטוי – עם דובר, עם יחצ"ן ועם מצלמה.

יעקב מרגי: שיתכבד וילך לרבנים הראשיים יחד עם בעלי המקצוע, עם בעלי הסמכות כדי להגיע למכנה המשותף הרחב כמה שיותר.

יעקב מרגי: בסוף זה צריך להיות על פי ההלכה.

יעקב מרגי: מה לעשות, מקושייה לא מתים.

יעקב מרגי: אי אפשר להגיע להסכמה במאה אחוז, אבל - -

דוד צור: רבני ערים לא עובדים על פי ההלכה?

יעקב מרגי: אנחנו עכשיו בסוגיה של רבני ערים?

יעקב מרגי: נגעתי בסוגיה הזאת - -

מירי רגב: חבר הכנסת מרגי, אני תיכף אדבר על זה.

מירי רגב: דרך אגב, אין לי שום בעיה להגמיש את שירותי הדת לכל אזרח במדינת ישראל, אבל שהקריטריונים יהיו ברורים.

מירי רגב: כרגע אין קריטריונים.

מירי רגב: הצעת המחליטים לא קובעת מה הקריטריונים לגבי גיור.

מירי רגב: היא אומרת שכל אחד יכול לעשות מה שהוא רוצה.

יעקב מרגי: לא על פי ההלכה - -

מירי רגב: אני אספר לכם מה קרה עם השמיטה.

מירי רגב: בג"ץ קבע.

מירי רגב: האם אתה רוצה שבג"ץ יקבע לנו?

שלמה אליהו: נושא הגיור הוא נושא מאוד רגיש.

שלמה אליהו: הוא כרטיס הכניסה לעם היהודי.

שלמה אליהו: הכלי המרכזי של הגיור הוא האמינות, אם מקובל או לא מקובל.

שלמה אליהו: היום יש גיורים של רפורמים, קונסרבטיבים ואחרים שמקובלים יותר, מקובלים פחות.

שלמה אליהו: הם יוצרים איזה שהוא קרע בעם.

שלמה אליהו: לרבנות הראשית לישראל יש אמינות, הגם שהיא עברה מבחנים לא פשוטים.

שלמה אליהו: הערעור על הגיורים של הרבנות נעשים בפני הדיין שרמן.

שלמה אליהו: היו גם הערעורים שהיו על הגיורים הצבאיים.

שלמה אליהו: היא עברה את כל המכשולים האלה.

שלמה אליהו: היא היום נחשבת לגיור אמין.

שלמה אליהו: גיור אמין נובע, בין השאר, מהעובדה שזאת סמכות עם גוונים שונים וקריטריונים אחידים.

שלמה אליהו: כמו שאמר חבר הכנסת מרגי, הרעיון להפריט את הנושא של הגיורים כך שכל רב יגייר לפי הקריטריונים שלו ולא תהיה סמכות, דומה למציאות שבה כל בוחן נהיגה או מורה נהיגה - -

יעקב מרגי: סומליזציה של הגיור.

יעקב מרגי: זה מושג שהוטמע לאחרונה.

יעקב מרגי: זה מה שאמרו על עזה.

תמר זנדברג: מה הנמשל?

יעקב מרגי: הפקרות מוחלטת.

שלמה אליהו: הרעיון שבו כל רב עיר יוכל לקבוע קריטריונים ולא יהיה כפוף לסמכות אחת, עלולה להביא לאנרכיה ובסופו של דבר האמינות שקיימת היום על גשר צר מאוד עלולה להיפגם וזאת תהיה בכייה לדורות.

שלמה אליהו: אני משמש כרב עיר וכחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל.

שלמה אליהו: אני חושב שהרעיון שיש בהצעת המחליטים להנגיש ולהקל הוא נפלא, טוב וראוי.

שלמה אליהו: צריך לקדם אותו.

שלמה אליהו: שמענו פה על הדרך שבה גיורים נעשים בצורה יעילה.

שלמה אליהו: אני לא מכיר את הפרטים.

שלמה אליהו: דיברתי קודם עם חבר הכנסת צור על כך שכדאי להחזיר עטרה ליושנה בכך שיהיו, כמו פעם, קיבוצים דתיים שיקיימו קורסים.

מירי רגב: על זה אין הסכמה, דוד.

מירי רגב: אם על זה הייתה הסכמה, הכל היה בסדר.

מירי רגב: הבעיה שהם לא מוכנים להיות מוסכמים על הקריטריונים.

מירי רגב: הם רוצים שכל אחד יעשה מה שהוא רוצה.

מירי רגב: אני חותמת על מה שמוביל כבוד הרב אליהו.

דוד צור: כבוד הרב אליהו הוא סמכות רבנית מוכרת מהיותו רב עיר.

מירי רגב: לא בגיור.

מירי רגב: לא כל אחד יכול לעשות כל דבר כרב, לכן יש דיין, יש רב.

דוד צור: למה שהוא לא יוסמך לזה?

מירי רגב: אין לי בעיה.

דוד צור: זה בערך כמו שתגידי בעולם שאני בא ממנו, שתלונות יכולות להתקבל אך ורק במטה הארצי, לא בתחנות ולא אצל מפקדי מרחבים, הכל כדי שתהיה מדיניות אחידה.

דוד צור: זה לא סביר.

דוד צור: הוא רב עיר.

דוד צור: הוא מונה כרב עיר בגלל הכישורים שלו, בגלל היכולת.

מירי רגב: אין לי בעיה שהוא יגייר על פי קריטריונים שייקבעו ברבנות.

מירי רגב: לשטרן יש בעיה עם זה.

דוד צור: זה שונה.

דוד צור: הוא יהיה הסמכות האחרונה, לא שבכל דבר יפנו לרב הראשון לציון.

יעקב מרגי: זה שורש הבעיה.

שלמה אליהו: אם ניקח את הדוגמה של חבר הכנסת צור, אני חושב שזאת דוגמה נכונה.

שלמה אליהו: צריכים להנגיש כך שכל תחנת משטרה תעבוד על פי אותם כללים וקריטריונים, אבל שהסמכות תהיה של המפכ"ל .

שלמה אליהו: אותו דבר פה.

דוד צור: המגוירים בצבא הם פחת יהודים מהמגוירים - -?

מירי רגב: לא.

מירי רגב: הוא מקבל את האישור של הרב הראשון לציון.

דוד צור: רב העיר לא יקבל את זה?

מירי רגב: יקבל.

מירי רגב: הצעת המחליטים לא כותבת את זה.

מירי רגב: אני מוכנה שיהיה אותו נוהל בצבא.

מירי רגב: נגמיש את זה, נביא את זה למצב - -

דוד צור: אם אותו נוהל של הצבא יהיה אצל רבני העיר, אני מבטיח לכם שחבר הכנסת אלעזר שטרן יקבל את זה.

מירי רגב: הוא לא מקבל את זה.

מירי רגב: הוא לא מוכן לקבל את הסמכות של הרבנות.

דוד צור: מתוקף איזה סמכות פועלים?

מירי רגב: דוד, אני אומרת לך – בדקתי את זה לפני - שהוא לא מוכן לקבל את הסמכות של הרבנות.

מירי רגב: הרבנות אומרים שהם מוכנים ללכת לזה, שהם רוצים שכל שירותי הדת יגיעו לכל אזרח, שהם רוצים שיהיה נוח לכל אחד להגיע אליהם.

מירי רגב: אין לי בעיה שרבני ערים שיוכשרו לזה יעשו את זה, אבל על פי קריטריונים שאנחנו קובעים.

מירי רגב: אומר שטרן שהוא לא רוצה שאנחנו נקבע את הקריטריונים.

<ישראל רוזן: המילה "קריטריונים" שאת משתמשת בה כל הזמן היא לא במקום.

<ישראל רוזן: אני דיין גיור.

<ישראל רוזן: אני בצד שלך.

<ישראל רוזן: הטרמינולוגיה פה לא נכונה.

שלמה אליהו: בצפת היה בית דין לגיור בנוסף לבית הדין הרגיל.

שלמה אליהו: היו קורסים לגיור שדרכם התגיירו רבים.

שלמה אליהו: הסיבה שזה לא נמצא היא חוסר כלים.

שלמה אליהו: זאת הסיבה היחידה.

שלמה אליהו: הגיורים שגיירנו קיבלו בסופו של דבר את האישור של הרבנות הראשית.

שלמה אליהו: זה טוב גם לי.

שלמה אליהו: זה טוב לאותו מתגייר שכשהוא יבוא לאיזה רשם נישואין, הוא לא יגיד לו שהוא לא מקבל את הסמכות של הרב של צפת והוא רוצה משהו אחר.

דוד צור: אני מכיר מקרים שבהם נשלחו אנשים מפתח תקווה או מאזור השרון ללכיש, כי רק שם הם היו צריכים לעבור את השיעורים.

דוד צור: זה הגיוני?

דוד צור: זה סביר?

<ישראל רוזן: זה לא נכון.

<תומר שרגא: יש כיתות לימוד בכל הארץ.

דוד צור: למה הם נשלחו לשם?

שלמה אליהו: הרעיון להנגיש הוא רעיון מבורך.

שלמה אליהו: צריך לקדם ולתת לו כלים בכל דרך.

שלמה אליהו: צריך להאיר פנים לגרים.

שלמה אליהו: צריך לכתוב בהחלטת הוועדה שצריך להנגיש, לתת כלים לרבני העיר, אבל להשאיר הכל תחת סמכות הרבנות הראשית והראשון לציון.

שלמה אליהו: אני חושב שהנושא הזה מוסכם לא רק על חלק.

שלמה אליהו: זה לא פוליטי.

שלמה אליהו: כל חבריי שהם ציונים דתיים ומאותו בית מדרש חושבים באותו כיוון.

שלמה אליהו: גם הציונות הדתית אומרת לא לפרק.

שלמה אליהו: צריך להנגיש, אבל לא לפרק.

שלמה אליהו: זה לא משהו פוליטי.

מירי רגב: אתה צודק בעניין הזה.

מירי רגב: אני לא בטוחה שרבני צוהר מקבלים את עמדתך.

מירי רגב: רבני צוהר ממש לא מקבלים את עמדתך.

מירי רגב: רבני צוהר רוצים שיהיה להם מערך גיור אלטרנטיבי, אחר.

מירי רגב: הם רוצים הפרטה של העניין הזה.

שלמה אליהו: אני מקווה שלא.

מירי רגב: הרב אליהו, הלוואי והיית צודק ולא היינו פה היום.

מירי רגב: הלוואי וכל הרבנים מכל המגזרים היו אומרים שיש הלכה אחת שהיא הקובעת, שכל אחד בכל עיר שעבר את הסמכות על פי קריטריונים יוכל לעשות את זה.

מירי רגב: זה לא מה שקורה היום.

שלמה אליהו: אם היו עושים משאל בין רבני צוהר, ההחלטה הייתה אחידה.

שלמה אליהו: אם יש אדם אחר שמדבר בשם צוהר, אני חושב שזה לא מייצג את רבני צוהר.

מירי רגב: זה האדם שמייצג את צוהר.

שלמה אליהו: אני חושב שזה לא מייצג את רבני צוהר.

מירי רגב: אני שמחה לשמוע את זה.

מירי רגב: אנחנו נביא אותם לדיונים הבאים.

מירי רגב: נשמע את עמדתם.

יוני שטבון: תודה, גברתי יושבת הראש, על הדיון הזה.

יוני שטבון: אני רוצה להבהיר דבר פשוט וברור.

יוני שטבון: כל הצעת החלטה, כל הצעת חוק, לא משנה אם מכיוון חקיקתי או מכיוון של החלטת ממשלה, שלא תתואם עם הרבנות הראשית, לא תהיה.

יוני שטבון: זה סימן קריאה לשאלה הפוליטית ולכל השאלות.

מירי רגב: מה קרה שם בתיאום?

מירי רגב: בנט נרדם?

מירי רגב: בן דהן נרדם?

מירי רגב: מי נרדם שם בתיאום?

תמר זנדברג: בשם מי אתה אומר את זה?

יוני שטבון: הצעת מחליטים בנושא גיור שלא מתואמת עם הרבנות הראשית לא תהיה.

יוני שטבון: אני אומר את זה בשם מפלגת הבית היהודי.

יוני שטבון: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה שיש.

יוני שטבון: צריך לדון בנושא העקרוני.

יוני שטבון: כשבאים לדון בהצעת החוק ומסתכלים על הצעת המחליטים - הצעת החוק התחילה בדיונים רבים בוועדת החוקה - המוטיב המרכזי שהלך לאורך כל הסעיפים זה גימוד, הקטנה במעמדה של הרבנות הראשית.

יוני שטבון: אם מסתכלים על החוק לפני הדיון, על 320 אלף המתגיירים, על הבעיות ועל השימוש באג'נדות כאלו ואחרות, אז לאורך כל התחנות של הסעיפים הנושא המרכזי זה הקטנת מעמדה של הרבנות הראשית.

יוני שטבון: אני שואל למה.

יוני שטבון: אם יוזם חוק רוצה או שרת המשפטים רוצה לקדם תהליך חיובי לחברה הישראלית, מאיפה המוטיבציה הזאת לגמד את מעמדה של הרבנות הראשית?

יוני שטבון: לי ברור - -

דוד צור: אולי כדי להביא את יהדות העולם לפה.

יוני שטבון: התשובות הן תמיד להביא את כולם.

יוני שטבון: אנחנו לא נמצאים בקואליציה יום או יומיים.

יוני שטבון: חבר הכנסת צור, אנחנו חברים טובים.

דוד צור: אנחנו נמצאים את אותו זמן.

יוני שטבון: נכון.

יוני שטבון: יש פה שתי אג'נדות שעומדות אחת מול השנייה.

יוני שטבון: כולנו מבינים שהרבנות הראשית, לשמחתי, היא הגורם המקשר בין הדת למדינה.

יוני שטבון: לולא הרבנות הראשית כל העניין הזה שנקרא העם היהודי ומדינת ישראל היה קורס.

יוני שטבון: זה הגורם האחרון הרשמי והממלכתי ששומר על הקשר הזה.

יוני שטבון: חלק מהגופים שנמצאים סביב השולחן הזה, חלק מחברי הכנסת וגם שרת המשפטים אומרים פעם אחר פעם שהם רוצים, אם בחוק הזה ואם בחקיקה אחרת, להקטין את מעמדה של הרבנות הראשית.

יוני שטבון: אפשר ללכת סחור סחור, להשתמש בכל מיני סעיפים שמסבירים הארת פנים והנגשה, אבל זאת המגמה הראשית.

יוני שטבון: אני אומר בפעם השלישית שחוק שעומד באושיות, בבסיס הכניסה לעם היהודי, שזה מה שמחבר בין כולנו, לא יהיה ללא הרבנות הראשית.

יוני שטבון: זה לא נכון מהותית, כי זה יוצר שני ציבורים בעם ישראל שאחד לא יכול להתחתן עם השני.

יוני שטבון: גם המתגיירים עצמם שישמעו שזה לא הולך עם הרבנות ראשית, לא יבואו.

יוני שטבון: עולה מחבר העמים או מצרפת, לא משנה, שישמע שהרבנות הראשית, שזה הגוף הממלכתי, לא מאשר את הגיורים, לא יבוא להתגייר.

מירי רגב: לא מאשר את הגיורים של רב מסוים.

יוני שטבון: עמותת עיתים דוחפת לנו לראש פעם אחר פעם שיש בעיה במדינת ישראל עם הגיור של 320 אלף מתגיירים.

יוני שטבון: מדובר בכלל על בודדים שפונים.

יוני שטבון: מנסים לדחוף לנו לראש שכל הבעיות של העם היהודי זה במהלך הגיור, שאין בעיות אחרות, שזאת הבעיה המרכזית.

יוני שטבון: מה השיטה?

יוני שטבון: לצמצם את מעמדה של הרבנות הראשית.

יוני שטבון: אפשר לדון סחור סחור בסעיף כזה או אחר.

יוני שטבון: יש כאלה, חבר הכנסת צור, שעובדים כדי שזה יהיה מתואם.

מירי רגב: אני רואה את דוד צור כמגשר.

מירי רגב: אני רואה בו דמות שיכולה לחבר בצורה נכונה בין התנועה למה שאנחנו אומרים.

יוני שטבון: הוא מבין את מעמדה של הרבנות הראשית.

יוני שטבון: כל חוק בנושא דת ומדינה שהרבנות הראשית היא לא פונקציה בו, פוגע פעמיים.

יוני שטבון: פוגע פעם אחת בזהות היהודית של עם ישראל כי הוא מושך את השטיח מתחת לשולחן, פעם שנייה מרחיק ציבורים שלמים.

יוני שטבון: אני אומר את זה.

יוני שטבון: חברת הכנסת אמרה את זה לפני כן.

יוני שטבון: יש כאלה שאומרים מלכתחילה שהם רוצים לפגוע במעמדה של הרבנות הראשית.

יוני שטבון: זאת המגמה.

יוני שטבון: הם אומרים את זה בריש גלי.

יוני שטבון: אנחנו יכולים לדבר על מה שאנחנו רוצים, אבל אלה שמקדמים את הנושא הזה אומרים שהם רוצים לפגוע במעמד הזה.

יוני שטבון: אני מצפה מוועדת הפנים בקריאה הזאת לראש הממשלה - -

מירי רגב: אנחנו מעבירים מכתב לראש הממשלה.

יוני שטבון: דווקא בעת הזו שיש אחדות בחברה הישראלית, דווקא בעת הזו שיש אפשרות לחבר בין הגורמים, אסור ללכת למהלך כזה מפלג בלי הגוף הממלכתי הרשמי של מדינת ישראל שעוסק בזהות היהודית, שזו הרבנות הראשית.

יוני שטבון: פעם שזה יקרה, אפשר לסגור את - -

<ישראל רוזן: אני אתן מידע ועמדה.

<ישראל רוזן: היו פה קצת דברים שגויים שהביאו לפרופורציות לא נכונות.

<ישראל רוזן: אני הקמתי את מינהל הגיור בסוף 1995, תחילת 1996.

<ישראל רוזן: 5 שנים עמדתי בראשו.

<ישראל רוזן: 11 שנים הייתי דיין גיור.

<ישראל רוזן: היום אני בגמלאות מבחינת הגיור.

<ישראל רוזן: אני עוסק בעניינים אחרים.

<ישראל רוזן: אני מכיר את העניין הזה לפני ולפנים מבחינת התהליכים.

<ישראל רוזן: מכירים אותי שאני בעל עמדה בדברים האלה.

<ישראל רוזן: נעזוב רגע את העמדה.

<ישראל רוזן: אינפורמציה.

<ישראל רוזן: בשנות ה-90, עם גלי העלייה מחבר העמים ומאתיופיה, החליט הרב הראשי דאז, הרב אליהו בקשי דורון נשיא בתי הדין, להקים מינהל מיוחד לגיור לנוכח הצרכים של ריבוי העולים שאינם יהודים.

<ישראל רוזן: אני אז נקראתי לדגל.

<ישראל רוזן: המינהל הוקם במשרד לשירותי הדת מתקציב משרד הדתות.

<ישראל רוזן: מאז ועד היום במערכת הגיור – מדברים פה על פרוצדורות וכו' - יש שני שלבים.

<ישראל רוזן: יש את שלב ההכשרה לגיור, יש את שלב בתי הדין.

<ישראל רוזן: שלא נתבלבל כאן.

<ישראל רוזן: יש את שלב ההכשרה לגיור שמדינת ישראל משקיעה משאבים גדולים - אני לא בקי במספרים - בתקצוב, בתמיכה בעמותות שונות.

<ישראל רוזן: ההכשרה לגיור היא לא תחת הרבנות הראשית, היא על ידי עמותות וארגונים למיניהם.

<ישראל רוזן: חלקם יותר ממלכתיים, חלקם יותר פרטיים.

<ישראל רוזן: יש רשתות של אולפני גיור מצפון עד דרום.

<ישראל רוזן: אדם בצפון יכול לבוא לדרום.

<ישראל רוזן: זה לא שהוא נשלח.

<ישראל רוזן: מציעים לו.

<ישראל רוזן: אומרים לו שאם בנובמבר נפתח במקום מסוים, שילך לשם.

<ישראל רוזן: יש פריסה רחבה מאוד בשפות שונות.

<ישראל רוזן: המדינה מתקצבת.

<ישראל רוזן: הם מכשירים את הגיור לפי מה שבתי הדין, שהם השלב השני, מקבלים.

<ישראל רוזן: אם בתי הדין יהיו אחרים, ההכשרה תהיה אחרת.

<ישראל רוזן: ההכשרה היא של כ-400 שעות באזרחות ובצבא.

<ישראל רוזן: בצבא זו אותה מערכת בדיוק.

מירי רגב: זה אותו זמן.

מירי רגב: בצבא זה 3 שבועות מרוכזים.

מירי רגב: כל האמירות שבצבא ובאזרחות זה לא אותו דבר, אלו אמירות של אנשים שלא יודעים.

<ישראל רוזן: גם בצבא וגם באזרחות מגיעים לבתי דין מיוחדים לגיור של אותם דיינים.

<ישראל רוזן: אלה אותם דיינים, אותם בתי דין.

<ישראל רוזן: אני מיניתי את בתי הדין המיוחדים לגיור.

<ישראל רוזן: באתי לרב בקשי דורון, הצעתי לו רשימה של כ-20,22 רבנים, בראשם הרב דרוקמן, הרב צפניה דרורי ונוספים.

<ישראל רוזן: כולם מחוגי הציונות הדתית, כולם מאלה שיש להם מוטיבציה חיובית לגיור.

<ישראל רוזן: הם נבחרו על סמך אישיותם.

מירי רגב: הרב רוזן, מה קרה?

מירי רגב: למה צריך לעשות שינוי?

יעקב מרגי: גם את זה לא רוצים.

<ישראל רוזן: הדיינים שנבחרו נמצאו - כמובן על פי היכרות אישית - מתאימים לעניין.

<ישראל רוזן: חלקם רבני ישובים, חלקם רבני מוסדות חינוך, ראשי ישיבות או ר"מים בישיבות.

<ישראל רוזן: הם צוותו כהרכבים.

<ישראל רוזן: המילה "קריטריונים" לא קיימת ולא נכונה.

<ישראל רוזן: כשם שעל בתי משפט, שהם ערכאות שיפוטיות, אין מישהו מלמעלה, כמו נשיא בית המשפט המחוזי או העליון שמנחה ונותן קריטריונים - - ברור שהכל נשאב מאותו רוח של איזו שהיא אמת משפטית של מה שלומדים, מורישים.

<ישראל רוזן: זה לא עניין של הנחיות של שולחן ערוך.

יעקב מרגי: אני חולק עליך.

יעקב מרגי: גם מערך הגיור פועל מכוח הנחיות - -

<ישראל רוזן: אני בצד שלך.

מירי רגב: היא הנותנת.

מירי רגב: הרב רוזן, אם אין הנחיות וקריטריונים, כל אחד יכול לגייר.

<ישראל רוזן: זה לא מצב שיש הנחיות מדויקות.

<ישראל רוזן: זה עניין של אמת הלכתית.

<ישראל רוזן: הסמכות היא של הרבנים המגיירים.

<ישראל רוזן: זה כמו שעל בית משפט שפוסק אין מישהו מעליו שאומר אחרת.

<ישראל רוזן: בדרך כלל בוחרים את האנשים על סמך כישוריהם האישיים.

<ישראל רוזן: על ה-20 האלה שנבחרו בשנת 2010 נוספו עוד 10.

<ישראל רוזן: הרב עמאר הוסיף מתוך איזו שהיא ועדת איתור.

<ישראל רוזן: זה המצב היום.

<ישראל רוזן: מעטים פרשו לגמלאות.

יעקב מרגי: כמה הרכבים?

<ישראל רוזן: מבין אלה שבאים לבתי הדין לגיור, 80% ומעלה הן נשים.

<ישראל רוזן: זה מסיבות ברורות וידועות.

<ישראל רוזן: זאת אינפורמציה לא רלוונטית.

<ישראל רוזן: בצבא היחס קצת שונה.

<ישראל רוזן: כ-80% מאלה שבאים לבתי הדין המיוחדים לגיור מתגיירים במכה ראשונה.

<ישראל רוזן: עוד כ-10 או 15 אחוז נוספים בפעם שנייה, בזימון שני.

<ישראל רוזן: הייתי אומר שבודדים זונחים והולכים לאן שהולכים.

<ישראל רוזן: זו המערכת שקיימת.

<ישראל רוזן: הרבנות הייתה מתחילה בעלת הסמכות של מינוי הדיינים.

<ישראל רוזן: נבחרים כאלה שנאמנים על הרב הראשי.

<ישראל רוזן: במקרה הזה זה נשיא בית הדין.

<ישראל רוזן: לאחר מכן היה הרב לאו, הרב עמאר.

<ישראל רוזן: כך המשיך והלך, כולל בצבא.

<ישראל רוזן: הייתה אי שביעות רצון מההתחלה, בעיקר של גורמים ליבראליים, לא אורתודוכסים.

<ישראל רוזן: על רקע זה הוקמה ועדת נאמן.

<ישראל רוזן: בוועדת נאמן קראו לזה פשרת נאמן.

<ישראל רוזן: פשרת נאמן הייתה שבתחום ההכשרה לגיור ניתן מקום גם לגורמים לא אורתודוכסים, שזה פחות היה איכפת לנו, כאשר תחום בתי הדין יישאר בידי הרבנות הראשית.

<ישראל רוזן: זאת הייתה מילת המפתח של פשרת נאמן.

<ישראל רוזן: היא הפכה להיות משהו קדוש בחוקי הכנסת.

<ישראל רוזן: זה לא חוק, אבל זה הפך משהו שמצטטים אותו.

<ישראל רוזן: ההחלטה הייתה שהגיור בידי הרבנות, ההכשרה יכולה להיות על ידי עמותות וכו'.

<ישראל רוזן: היו טענות, מצד אחד, על כמות המתגיירים שלא מדביקה את הגידול ואת החששות לנישואי תערובת, שזאת בעצם בעיה, ומצד שני, טענות של גורמים תורניים שאמרו לאפשר לרבנים יותר ליברליים - זו מילה לא מוגדרת ולא קשורה לקריטריונים מוגדרים - להיכנס לתמונה, כי אולי זה ירחיב את כמות המתגיירים.

<ישראל רוזן: על רקע זה צצו הצעות החוק.

<ישראל רוזן: אני לא בצד הפוליטי.

<ישראל רוזן: נפגשתי עם אנשים רבים שעוסקים בזה, כולל עם סגן שר הדתות.

<ישראל רוזן: כל הצעת המחליטים הזאת מתמקדת ברבני ערים.

<ישראל רוזן: זאת לא שאלה של סמכות, לא סמכות, ידע או לא ידע.

<ישראל רוזן: הערכה היא שמבין רבני הערים הרב שמואל אליהו, שהוא רב העיר צפת, די דומה למצבת הדיינים הנוכחיים.

<ישראל רוזן: אולי יש מספר רבנים אחרים – הזכרתם רבני צוהר וכו' - שיש להם השקפות עולם יותר ליבראליות.

<ישראל רוזן: אם נותנים להם את הסמכות, הרב הראשי, שזה כפוף אליו, לא יכול לשלוט.

<ישראל רוזן: הוא לא יכול להגיד שהוא מעיין בכל תיק ולשאול, למשל, למה במקרה אחד אפשרו לגייר אישה שהילד לא למד בבית ספר דתי בשנה אחת אלא רק בשנה שנייה.

<ישראל רוזן: אני מביא דוגמה לקריטריונים שלא כתובים.

<ישראל רוזן: הם common sense של הדיינים.

<ישראל רוזן: כל המשאלה שלי, של חלק גדול מהדוברים פה וגם שלך - - אתם רוצים רבני ערים?

<ישראל רוזן: אתם רוצים להרחיב?

<ישראל רוזן: אם לרבנות הראשית, לרב הראשי, לנשיא בית הדין יש יכולת שליטה באישיות רבני הערים, שאת זה הוא מקבל ואת זה הוא לא מקבל - - זה לא בגי"ץ הדברים האלה.

מירי רגב: זה כן בגי"ץ.

מירי רגב: זאת בדיוק הבעיה שהייתה לגבי השמיטה.

מירי רגב: כל אחד החליט לבד.

מירי רגב: בג"ץ אמר שהמדינה תקבל החלטה מה עושים בעניין השמיטה.

<ישראל רוזן: השאלה היא מי מאשר את הרכב רבני הערים.

<ישראל רוזן: האם מאשר הרב הראשי, או מאשר את זה ראש מינהל הגיור?

<ישראל רוזן: כאן הנקודה.

<ישראל רוזן: זה כל הוויכוח.

<ישראל רוזן: השאלה מי זה ראש מינהל הגיור.

<ישראל רוזן: אם ראש מינהל הגיור הוא הרב דרוקמן, כמו שהיה קודם, הרב שמואל אליהו, אני או הרב אלי בן דהן, אז לרב הראשי אין בעיה שיאשר את זה ראש מינהל הגיור.

<ישראל רוזן: בהצעת המחליטים הוציאו את הרב הראשי, הדירו אותו לחלוטין.

<ישראל רוזן: אפשרו גם לאדם חילוני, לאדם לא יהודי להיות ראש מינהל הגיור.

<ישראל רוזן: רשום פה שהוא יהיה איש מינהל, אש מערך.

<ישראל רוזן: יש פה 3 נקודות.

<ישראל רוזן: אלי בן דהן מסכים, אבל מסכים בתנאי שיחולו כמה שינויים בהצעה הזאת.

<ישראל רוזן: א', שהרב הראשי הוא זה שמאשר את ההרכבים של רבני הערים.

<ישראל רוזן: יש לו עמדה באישור ההרכבים.

<ישראל רוזן: ב', העניין של תקנות הגיור.

<ישראל רוזן: פה כתוב שיכינו את זה שרת המשפטים והשר לשירותי הדת.

<ישראל רוזן: הרב הראשי לא בעסק.

מירי רגב: יוכלו בשיתוף עם הרבנים.

<ישראל רוזן: לא כתוב.

<ישראל רוזן: היה צריך להיות שזה יהיה בהתייעצות, בשיתוף או בהסכמה.

<ישראל רוזן: הרב הראשי צריך להיות בתקנות הגיור.

<ישראל רוזן: הדבר הנוסף הוא ראש מערך הגיור.

<ישראל רוזן: ראש מערך הגיור חייב להיות, כמו בהחלטת ממשלה קודמת, איש שמוסכם על ראש הממשלה ועל הרב הראשי.

<ישראל רוזן: הרב דרוקמן נבחר בתור אדם מוסכם.

<ישראל רוזן: אם יהיה ראש מערך גיור לאומתי - -

מירי רגב: איך אפשר לשים ראש מערך גיור דרוזי?

<ישראל רוזן: לא דרוזי.

<ישראל רוזן: אין חשש.

מירי רגב: למה אין חשש?

מירי רגב: הכל יכול להיות.

<ישראל רוזן: אם הוא יהיה אדם מינהלתי - -

תמר זנדברג: אם ישימו אדם רפורמי או חילוני, זה יהיה הרבה יותר גרוע מדרוזי.

מירי רגב: את יודעת מה, אני יכולה להבין את זה.

<ישראל רוזן: אם ראש מערך הגיור לא יהיה נאמן על הרב הראשי - - יכול להיות שהוא יהיה אישה חרדית.

<ישראל רוזן: אני מניח שאישה חרדית לא תהיה נאמנה על הרב הראשי.

תמר זנדברג: למה אתה מניח דבר כזה?

<ישראל רוזן: בשלושת הדברים האלה הרב הראשי - -

מירי רגב: צריכה להיות התייעצות עם הרב הראשי.

<ישראל רוזן: לא התייעצות.

מירי רגב: בתיאום איתו.

<ישראל רוזן: בתיאום ובהסכמה.

<ישראל רוזן: אז אין בעיות.

<ישראל רוזן: נראה לאן נגיע.

<ישראל רוזן: יכול להיות שעל ידי זה ייווצר מצב שיהיו רבנים שקצת יותר ירחיבו, הרב הראשי יקבל את זה, ובא לציון גואל.

<ישראל רוזן: מה כאן הרעש הגדול?

<אברהם קטלן: יש אי דיוק בדברים.

<אברהם קטלן: יש התפתחות שכנראה הרב רוזן לא מודע לה.

<אברהם קטלן: האי דיוק הוא שעל פי החלטת הממשלה כללי מערך הגיור מונחים על ידי הרב הראשי.

<אברהם קטלן: הפרקטיקה הרווחת היום היא שבנושאים טעונים הם פונים אליו ומבקשים את הנחייתו ואת עמדתו.

מירי רגב: הבעיה היא לא שהם מבקשים את הנחייתו מתי שהם רוצים.

מירי רגב: יהיה רב מאחת השכונות שיחליט שהוא רוצה לגייר לבד, בלי הרבנות.

מירי רגב: הרב הראשי לא יהיה מוכן לחתום על הגיור שלו.

מירי רגב: זה באמת שתי מדינות לשני עמים.

דוד צור: זה קיים כבר.

מירי רגב: זה מה שיקרה.

יוני שטבון: זאת הסיבה שמשרד הדתות לא מסכים.

מירי רגב: מה הבעיה?

מירי רגב: הרב הראשי הוא עד כדי כך צוואר בקבוק?

מירי רגב: הוא לא ניתן לדיבור?

מירי רגב: הם האנשים שהלכו בעניין של העגונות.

מירי רגב: אני רוצה כמה שיותר ושכמה שיוכלו יהיו.

מירי רגב: אני רוצה להנגיש את השירות הזה.

תמר זנדברג: אנחנו באנו לדיון בנושא מערך הגיור וההתנהלות של המשרד לשירותי דת.

תמר זנדברג: זה לא הדיון הראשון בנושא הזה.

תמר זנדברג: היינו כאן בוועדה בדיונים קודמים בנושא של הקשיים בגיור, מה שאתם קוראים הבירוקרטיה.

תמר זנדברג: שמענו סיפורים.

מירי רגב: על הנושא הרפורמי נעשה דיון נקודתי.

תמר זנדברג: זאת הייתה כותרת הדיון.

תמר זנדברג: לכך באנו.

תמר זנדברג: לא בדיוק ידענו שהדיון הזה עומד להיות התנגחות בשרת המשפטים ובחבר הכנסת שטרן על ההצעות שלהם להקל בגיור.

תמר זנדברג: הבעיות של הקואליציה לא מענייני.

תמר זנדברג: אני אישה חילונית.

תמר זנדברג: אני מייצגת ציבור חילוני.

תמר זנדברג: לא הייתי רוצה לבוא לדיונים האלה.

תמר זנדברג: זה לא מענייני, זה לא מעניין את הציבור שלי.

יוני שטבון: אתם - -

תמר זנדברג: בהחלט.

תמר זנדברג: עמדתנו היא הפרדת דת ומדינה.

תמר זנדברג: העובדה שאתה בדבריך הפכת את מוסד הרבנות הראשית לקדוש - - הרבנות הראשית לא ירדה לעם ישראל עם התורה מסיני.

תמר זנדברג: זה מוסד מינהלתי.

<קריאה: גם בית - -

תמר זנדברג: נכון.

תמר זנדברג: אנחנו אזרחים של מדינה דמוקרטית.

תמר זנדברג: המוסדות שעל פיהם אנחנו מתנהלים צריכים להיות אזרחיים.

תמר זנדברג: האסכולה שאני מייצגת תומכת בהפרדת הדת והמדינה.

תמר זנדברג: כל עוד זה לא מתקיים, הציבור שאני מייצגת כבול, לצערי, בנישואים, בגירושים, בקבורה, בגיור.

תמר זנדברג: הרבנות הראשית וכל המוסדות שאתם מדברים עליהם לא מעניקים שירותים אך ורק לציבור האורתודוכסי, בין אם הוא חרדי ובין אם הוא מהציונות הדתית.

תמר זנדברג: הם מעניקים לחילוניים, לרפורמים, לקונסרבטיבים, למסורבי הגיור, למסורבות הגט, לכולם.

תמר זנדברג: אנחנו כבולים בעל כורחנו.

תמר זנדברג: אין לנו ברירה אלא לבוא ולהתריע על הדיון שמתנהל ונמצא ברקע של כל הדבר הזה.

תמר זנדברג: אתם מנסים לסכל פה הצעות חוק שבאות להקל בגיור.

תמר זנדברג: מה שעומד כאן

תמר זנדברג: מאחורי הדיון הזה זאת השאלה אם מדובר באיזה שהוא קושי בירוקרטי שקשה לחיילים ולנשים להגיע, או מדובר במהות.

תמר זנדברג: אני טוענת שמדובר במהות.

תמר זנדברג: אתה ציינת אושיה שהיא שומרת הסף.

תמר זנדברג: אתם לא רוצים להקל בגיור.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: כי זה שומר על אילנות היוחסין, זה שומר על טוהר הדם.

יוני שטבון: העם היהודי זה טוהר הדם?

תמר זנדברג: אתם רוצים לשמור על אילנות היוחסין.

תמר זנדברג: אתם לא רוצים להקל בגיור, כי אתם לא רוצים לקבל לשורות היהדות - -

יוני שטבון: אנחנו רוצים לשמור על העם היהודי.

תמר זנדברג: מאה אחוז.

תמר זנדברג: יש בינינו ויכוח מהותי אם גיור יכול להיות אך ורק אורתודוכסי.

תמר זנדברג: כפי שציין כאן ביושר ובצדק האדון המכובד שהקים - -

מרדכי יוגב: תמר, הגיור הוא יהודי על פי ההלכה.

תמר זנדברג: יש כל מיני סוגי - -

מרדכי יוגב: אין כל מיני.

תמר זנדברג: יש כל מיני סוגים של יהודים.

תמר זנדברג: אין לך מונופול על היהדות.

מרדכי יוגב: יש לעם הנצח מונופול.

מרדכי יוגב: לך אין הבנה, לא מונופול.

מרדכי יוגב: לא למדת.

מרדכי יוגב: תלמדי.

תמר זנדברג: את הציונים תחלק לילדים שלך בבית הספר.

מרדכי יוגב: אני לא בקי בתחומים שאת בקיאה.

תמר זנדברג: ציין אדוני באמירה מובלעת שהרב הראשי או רב העיר לא יבדוק אם הילד הולך לבית ספר דתי או לא.

תמר זנדברג: תאר לעצמך, שומו שמיים, שיש גם אנשים חילונים שרוצים להתגייר ולא רוצים לשלוח את ילדיהם לבית ספר דתי כתנאי לגיור.

תמר זנדברג: זה פשע?

תמר זנדברג: זאת עבירה על החוק?

תמר זנדברג: יש זרמים רפורמים שמגיירים בחו"ל.

תמר זנדברג: זה זרם אחר ביהדות.

תמר זנדברג: הרבנות הראשית מונהגת היום על ידי זרם אחד ביהדות.

תמר זנדברג: זאת לא היהדות כולה.

<ישראל רוזן: הם לא מוכרים על ידי הרבנות לצורכי נישואין.

תמר זנדברג: הם לא מוכרים על ידי הרבנות האורתודוכסית.

<ישראל רוזן: הם מוכרים לצורך חוק השבות.

<ישראל רוזן: על כל אלה שכאן בארץ חל חוק השבות.

<ישראל רוזן: הם לא מתגיירים למען חוק השבות, כי כולם מחזיקים בתעודות זהות.

<ישראל רוזן: הם באים להתגייר רק בשביל להיות מוכרים על ידי הרבנות הראשית, אחרת בשביל מה להתגייר.

יוני שטבון: אין בעיה.

יוני שטבון: חוק השבות חל עליהם.

תמר זנדברג: חוק השבות חל עליהם, אבל בשביל הגיור הם לא מספיק טובים.

תמר זנדברג: זאת הבעיה שלנו.

תמר זנדברג: כאן בדיוק הבעיה.

תמר זנדברג: בהפגנות של המחאה החברתית היינו אומרים שזו לא טעות, זו מדיניות.

תמר זנדברג: אין פה איזה קושי בירוקרטי שצריך להקל עליו בלהסביר פנים, ביותר לחייך וכו'.

תמר זנדברג: יש כאן בעיה מהותית בשאלה של איך אנחנו מתנהלים בנושא הגיור.

תמר זנדברג: זה משליך על נושא הנישואין, הגירושין וכו'.

<ישראל רוזן: אפשר להחליף את הרבנות הראשית.

תמר זנדברג: זה נמצא במהות בעיות היום יום של הרבה מאוד אזרחים ואזרחיות, אנשים שרוצים לבוא ולהיות.

תמר זנדברג: נשאלת השאלה מה אנחנו עושים עם זה.

תמר זנדברג: אני מבקשת שהדיון הבא יעסוק בזה.

תמר זנדברג: אתם רוצים להתנגח בין הצעות החוק השונות.

תמר זנדברג: בנושא הזה של איך אנחנו פוטרים את אותם מסורבים - -

מירי רגב: תמי, משום שאני מאוד מכבדת אותך ושמעת את עמדתי בצורה מאוד ברורה עם סגן השר לענייני דתות, אני חושבת שיש הרבה מקומות - - גם אמרתי את זה.

מירי רגב: הייתי חברה באותה ועדה שבחרה את הרבנים הראשיים.

מירי רגב: אמרתי גם אז שלרבנות אסור להיות מנותקת מהדת.

מירי רגב: החרדים והדתיים לא צריכים את הרבנות הראשית.

תמר זנדברג: זה מה שאמרתי.

מירי רגב: מי שצריך את הרבנות הראשית אלה דווקא היהודים שלא באים מכיוון קיצוני כזה או אחר.

מירי רגב: אמרתי את זה כמה פעמים בכל מקום.

מירי רגב: אני עדיין אומרת את זה.

מירי רגב: אני חושבת שלרבנות הראשית יש משימה גדולה של לאחד את העם היהודי.

מירי רגב: לא החרדים, לא הספרדים ולא האשכנזים צריכים אותה.

מירי רגב: דווקא מי שצריכים אותה אלה היהודים החילוניים שאומרים שהם רוצים לעבוד על פי המסורת.

תמר זנדברג: והקונסרבטיבים.

מירי רגב: יש הרבה דברים שצריכים לתקן שם.

יעקב מרגי: אני צריך את הרבנות הראשית חזקה ובריאה.

מירי רגב: אני רוצה רבנות ראשית שנותנת שירותי דת לכל אזרח במדינת ישראל.

מירי רגב: אני אדבר על נושא הנישואין, על מה עוברות נשים כדי להתגרש.

מירי רגב: אני אטפל בזה.

מירי רגב: גם ברפורמים אני אטפל.

מירי רגב: בעניין הגיור יש לי תחושה קשה.

מירי רגב: אני איתך במהלכים האחרים.

מירי רגב: בנושא הגיור אני לא מקבלת את מה שאת אומרת.

מירי רגב: אני חושבת שהגיור חייב להיות משהו שמאחד את העם היהודי.

מירי רגב: זה מאחד את העם היהודי, כי זה יקבע מי יהודי ומי לא יהודי.

מירי רגב: לגבי הדברים האחרים, נוכל לשבת עם המשרד לשירותי דת, עם הרבנות הראשית.

מירי רגב: אני לא מאלה שאומרים שהרבנות הראשית לא תגיע לכנסת.

מירי רגב: הם יגיעו לכנסת.

תמר זנדברג: מה קורה עם הגיורים הרפורמים שמגיעים לפה?

תמר זנדברג: זה בסדר?

מירי רגב: אין גיור בחו"ל שלא מקבל את האישור של הראשון לציון.

מירי רגב: אין דבר כזה.

<ישראל רוזן: הם לא מוכרים לצורכי נישואין.

מירי רגב: כל אחד בחו"ל מקבל את החתימה של הראשון לציון, אבל זה שיעשה את זה דרך רבני צוהר בארץ לא יקבל.

מירי רגב: זה הגיוני?

מירי רגב: זה לא הגיוני.

מירי רגב: לא יכול להיות שבגלל שמהלך מסוים לא הסתדר ולא נבחר רב ראשי, אנחנו עכשיו נבחר דרך אלטרנטיבית.

מירי רגב: זה לא הולך.

מירי רגב: יש בחירות.

מירי רגב: היו בחירות.

מירי רגב: נבחרו רבנים ראשיים.

מירי רגב: לרבנים הראשיים יש תפקיד מסוים.

מירי רגב: אם אנחנו חושבים שאנחנו צריכים לפקח על משרד הדתות, לבוא ולסמן את הדרך ימינה ושמאלה, נעשה את זה.

מירי רגב: אני איתך במאבקים האחרים שלך.

מירי רגב: ראית שגם בנושא נשות הכותל מצאנו פתרון מצוין עם הרב רבינוביץ.

מירי רגב: הכותל חולק ל-3 חלקים: גברים, נשים ומעורב.

מירי רגב: אנחנו נמצא פתרון גם לדברים אחרים.

מירי רגב: אני חושבת שנושא הגיור חייב להיות בתיאום עם הרבנים הראשיים.

מירי רגב: למה להוציא אותם מזה?

<תומר שרגא: תמר, אמרו פה שהיו סיפורים מצמררים לגבי תהליכי גיור.

<תומר שרגא: האם שמעת את הסיפורים הטובים שקרו בתהליך הגיור?

תמר זנדברג: בשביל לעשות את העבודה שלכם לא צריך לקבל מדליה.

תמר זנדברג: אנחנו כאן לפתור בעיות.

תמר זנדברג: מה שעובד כמו שצריך זה בסדר.

<תומר שרגא: יש סיפורים בתהליכי הגיור באחוזים גבוהים מאוד.

יעקב מרגי: גם בביטוח הלאומי במשרד לשירותים חברתיים יש סיפורים מצמררים.

<תומר שרגא: אני לא חושב שיש סיפורים כמו שיש באגף הגיור של מישהי ששבוע לפני שהשיבה את נשמתה בית הדין גייר אותה.

<תומר שרגא: אין הרבה סיפורים כאלה.

<מיכה הלוי: אני רוצה להתייחס, בנוסף למה שאמרו, לנקודה אחת מרכזית של היכולת של רבני ערים לגייר.

<מיכה הלוי: זאת נקודה מרכזית שעלתה פה.

<מיכה הלוי: רבני ערים הם רבנים.

<מיכה הלוי: חלקם הגדול לא יושב בבית דין.

<מיכה הלוי: דייני הגיור הם דיינים.

<מיכה הלוי: אני לא מדבר כרגע על איך הם נבחרים.

<מיכה הלוי: זה נחשב בית דין.

<מיכה הלוי: רב העיר צריך לעסוק בהרבה מאוד דברים אחרים.

<מיכה הלוי: הוא צריך לקדם את הפונים לגיור.

<מיכה הלוי: ישנה סתירה מסוימת בין הפנייה לקדם את הפונים לגיור לבין להיות דיין אחר כך ולקבל אותם לגיור.

<מיכה הלוי: אני חושב שתפקידם של רבני הערים היה להפנות את המבקשים גיור לאולפני גיור בעיר, להקים אולפני גיור בעיר, להנגיש את הגיור בנושא הזה.

<מיכה הלוי: הם לא אמורים לשבת בבית הדין.

<מיכה הלוי: בתי הדין מפוזרים בארץ.

<מיכה הלוי: הם צריכים להתמנות על ידי הראשון לציון.

<מיכה הלוי: ראש מערך הגיור צריך להתמנות אך ורק על ידי הראשון לציון.

<מיכה הלוי: זה לא נקרא קריטריונים, הרב רוזן.

<מיכה הלוי: זה נקרא כללי הבקשות לגיור.

<מיכה הלוי: כללי הבקשות לגיור זה מושג הלכתי.

<מיכה הלוי: זה לא מושג מינהלי.

<מיכה הלוי: מי יכול לפנות לגיור?

<מיכה הלוי: האם קטין בלי הוריו יכול לפנות לגיור?

<מיכה הלוי: האם יש יוזמה כאשר לא פונים לגיור להפנות את אלה שאינם יהודים להתגייר?

<מיכה הלוי: אלה הם חלק מכללי הבקשות לגיור שהם נושא הלכתי פרופר.

<מיכה הלוי: אני חושב שמאוד חשוב לקבוע שכללי הבקשות לגיור יהיו אך ורק על פי הראשון לציון, שהוא נשיא בית הדין הגדול.

מירי רגב: אתה מצטרף לעמדתו של הרב אליהו, שהכללים ייקבעו על ידי הרבנות, אבל יהיה אפשר להביא את זה למצב שזה יהיה יותר נגיש לכלל האוכלוסייה.

<מיכה הלוי: נגיש על ידי דיינים שיש להם את הזמן הפנוי לזה, לא רב עיר שאין לו את הזמן הפנוי לזה.

<מיכה הלוי: דיינים שנמצאים היום כחלק מהרכבים.

<מיכה הלוי: יש היום 10 דיינים בארץ?

<ישראל רוזן: כ-30.

<מיכה הלוי: 32 דיינים לגיור.

<מיכה הלוי: אני לא מבין מה צריך יותר מזה.

<מיכה הלוי: הם פזורים בכל רחבי הארץ.

<מיכה הלוי: רבני הערים צריכים לעסוק בפניות שבאות אליהם, באולפני הגיור ובלימוד של הגיור.

<מיכה הלוי: זה חלק מהמלצת ועדת נאמן.

<מיכה הלוי: הם לא צריכים לעסוק בדיינים.

<מיכה הלוי: יש מספיק דיינים.

<מיכה הלוי: בשביל מה צריך עוד דיינים?

<מיכה הלוי: בשביל מה צריך עוד כפל של דברים?

<מיכה הלוי: אני לא חושב שצריך לקחת את זה לרבני ערים.

<מיכה הלוי: אני נמצא כשנתיים וחצי בפתח תקווה.

<מיכה הלוי: העיר הזאת מלאה בעולים.

<מיכה הלוי: בקושי פונים לגיור.

<מיכה הלוי: את מי שפנה הפנינו לאולפן גיור שנמצא בעיר, אחר כך לבתי הדין הקבועים.

<מיכה הלוי: אף אחד לא נתקל בבעיות בדבר הזה.

<מיכה הלוי: כל שינוי במערכת יפגע בסופו של דבר במתגיירים.

<מיכה הלוי: צריך להבין את הדבר הזה.

<מיכה הלוי: זה יהיה אנטי נגיש.

<מיכה הלוי: הרבנות הראשית לישראל לא רק מאחדת את עם ישראל, היא מגדירה את העניין היהודי.

<מיכה הלוי: הציבור הרחב, שזה לאו דווקא הציבור הדתי, איננו רוצה להתחתן עם אינם יהודים.

<מיכה הלוי: ברובו ככולו.

<מיכה הלוי: חלק ניכר מהפניות של הגיור זה דרך הצד המתחתן עם זאת שאינה יהודייה.

<מיכה הלוי: לא זאת שאינה יהודייה פונה בבקשה להתגייר, אלא הצד היהודי מבקש את הגיור.

<מיכה הלוי: מפני מה הצד היהודי מבקש את הגיור?

<מיכה הלוי: אני מדבר על הצד היהודי שאיננו דתי.

<מיכה הלוי: הוא רוצה את הגיור הזה על פי ההלכה.

<מיכה הלוי: הוא רוצה את היהודי.

<מיכה הלוי: הוא מבין את היהודי על פי הרבנות הראשית לישראל.

<מיכה הלוי: הרבה מחיילנו, אחרי שהם משרתים 3 שנים בצבא, יוצאים לטיול ארוך בחוץ לארץ.

<מיכה הלוי: לא אחת הם מכירים שם אחת.

<מיכה הלוי: אם הם היו חושבים שהדלת לגמרי פתוחה בפניהם לגייר, הם היו מביאים אותה ארצה.

<מיכה הלוי: מיד מתחיל תהליך מסוים שיש לו השלכה.

<מיכה הלוי: הייתי רב שכונה 22 שנה בתל-אביב.

<מיכה הלוי: אימא אחת פנתה אלי על כך שהבן שלה הכיר מישהי בחו"ל שהוא רצה להביא לארץ.

<מיכה הלוי: היא שאלה אותי אם אני אעזור להם לגייר.

<מיכה הלוי: אמרתי להם, וזה אפרופו השאלה אם מבקשים מהגיורים להיות יהודיים דתיים, שאני מכיר אותם והתהליך הוא תהליך שהם לא יעמדו בו, לכן אני מציע להם לא להביא אותה.

<מיכה הלוי: עשיתי את זה בכוונה, כדי לעבור משוכה מסוימת.

<מיכה הלוי: 2 נשארו בחו"ל.

<מיכה הלוי: הם מאוד סמכו על מה שאמרתי.

<מיכה הלוי: לא בטוח שאהבה ממבט ראשון שתבוא לארץ תתגייר מיד ולא תחזור לשם בכלל.

<מיכה הלוי: עצם זה שיודעים שהרבנות שומרת על הכללים בנושא הזה זה שמירתו של העם היהודי לנצח נצחים, לכן צריך להשאיר את זה אך ורק בידיים של הרבנות הראשית.

<מיכה הלוי: רבני ערים עסוקים מידי בשביל לעסוק בזה.

<מיכה הלוי: יש 32 דיינים בארץ שעוסקים בזה.

<מיכה הלוי: אני לא מבין את ההחלטה החדשה שמוצעת, אלא אם כן יש מאחוריה דברים פוליטיים, דברים של אג'נדות או רוצים לפגוע ברבנות הראשית.

<מיכה הלוי: אני חושב שלא צריך לעסוק בזה.

דוד צור: אני חייב לחזור לנושא הפוליטי.

מירי רגב: עזוב את הפוליטי.

מירי רגב: בוא נדבר על הנושא ההלכתי, היהודי.

מירי רגב: הוא יותר חשוב מהפוליטי.

מירי רגב: כל הפוליטיקה קמה ונופלת, היהודי נשאר לנצח.

דוד צור: אחרי שהקשבתי בקשב רב לדברים שלא ממש רציתי להקשיב להם - - את הרי לא עושה פוליטיקה.

מירי רגב: תאמין לי, מה לי ולש"ס?

מירי רגב: הם אפילו לא נותנים לי לשבת לידו באוטובוס.

דוד צור: מכיוון שאני כבר נמצא איתך שנה וחצי בוועדה הזאת נדבקה לי קצת פוליטיקה.

דוד צור: בוא נדבר רגע מילה אחת פוליטית, אחרי זה נדבר במהות עניין.

דוד צור: המהלך הרגיל שהיה שעבר ועדת שרים, נדון בוועדת חוקה - - הבקשה של אלעזר שטרן הייתה שזה לא ייעשה בדרך של חקיקה.

דוד צור: אני לא דוברו של אלעזר.

דוד צור: חבל שנבצר ממנו להיות בדיון הזה, כי גם בנושאים המהותיים הוא בטח בקיא יותר ממני.

דוד צור: הוא לא נחשד כאדם חילוני.

דוד צור: אני אדם חילוני.

דוד צור: הוא לא נחשד כאדם שהדת היהודית לא חשובה לו.

דוד צור: בעניין הזה הוא הלך לפשרה שהגיעה לידי הצעת מחליטים בהסכמת הבית היהודי.

דוד צור: האמירות של חבר הכנסת יוני - -

יוני שטבון: אמרתי על הרבנות הראשית.

דוד צור: האמירות של חבר הכנסת שטבון ושל היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת שהדברים לא בהסכמה תמוהות בעיני.

דוד צור: בסוף ראש הממשלה ביקש את העניין הזה.

דוד צור: ככה זה עבר להצעת מחליטים שהגיעה.

דוד צור: אמרתם שרת המשפטים וכן הלאה.

דוד צור: שרת המשפטים לא לקחה על עצמה להביא הצעת מחליטים כי יום אחד היא קמה עם העניין הזה.

דוד צור: זה לעניין הפוליטי.

דוד צור: לעניין המהותי.

דוד צור: כמי שהיה מפקדם של לא מעט לוחמים, בעיקר מחבר העמים, שנפלו ולצערי גם נקברו מחוץ לגדר - -

יעקב מרגי: אין דבר כזה.

דוד צור: אני אומר לך, כי יש לי כאלה.

יעקב מרגי: הם נקברו בחלקות מתאימות.

יעקב מרגי: המושג של "מחוץ לגדר" הוא - -

דוד צור: צודק.

דוד צור: אני חוזר בי.

דוד צור: כאדם חילוני אני לא בקי בשורות.

דוד צור: החלל הראשון של אירועי אוקטובר 2000 נקבר לא בשורה שהוא היה אמור להיקבר בה כלוחם.

דוד צור: לוחם מג"ב מכרמיאל נקבר מחוץ לשורה.

דוד צור: זה היה, בעיני, מזעזע.

דוד צור: אי אפשר היה להסביר למשפחות למה.

דוד צור: אמרו שהליך הגיור שהוא עבר הוא לא בדיוק.

דוד צור: הוא היה מספיק טוב למות למען המדינה אבל לא מספיק טוב להיקבר יחד עם כולם?

דוד צור: הרציונל שעומד מאחורי החוק של אלעזר שטרן הוא פעם אחת בהקלה, פעם שנייה בהנגשה.

מירי רגב: אנחנו איתו.

מירי רגב: למה זה לא בתיאום עם הרבנות?

דוד צור: אני לא אמרתי שזה לא בתיאום עם הרבנות.

מירי רגב: זה העניין.

דוד צור: אנחנו לא בתולים בסיפור הזה.

דוד צור: לא מזמן אישרנו את החוק של חברת הכנסת שולי מועלם רפאלי מהבית היהודי בעניין הגדלת אחוז הנשים במועצות וברשויות.

דוד צור: לב ליבו של העניין הוא את מי ממנים, מי ממנה, ברוח מי הוא יפעל.

דוד צור: האם הוא יפעל ברוח פתוחה שתקבל אל היהדות גם יהודים רפורמים או אחרים שהם לא אורתודוכסים שנרצה בתוך הקהילות היהודיות?

דוד צור: שלא נדבר על יהדות אתיופיה שעברה מדורי גיהינום.

<ישראל רוזן: מי, לדעתך, ימנה?

דוד צור: אין לי בעיה שהרבנות תמנה.

מירי רגב: אנחנו איתך.

מירי רגב: לאחרים יש בעיה.

דוד צור: כל הבעיה מתחילה מכך שאם הרבנות לא מגלה את הפתיחות הנדרשת כדי שגם למטה יהיו רבנים - - אני מדבר על הרבנים מהציונות הדתית, אני לא מדבר על דרוזים.

מירי רגב: הוא אומר שרוב הגיור נעשה על ידי הציונות הדתית.

מירי רגב: מי זה הרב דרוקמן?

<ישראל רוזן: אמרת רפורמים.

דוד צור: רחמנא ליצלן, גם יכול להיות רב רפורמי.

<ישראל רוזן: הרב הראשי לא ימנה אותו.

דוד צור: זאת דעתי.

דוד צור: רב רפורמי שעושה גיור בחו"ל - -

<ישראל רוזן: הוא לא מוכר.

מירי רגב: אם הראשון לציון לא מאשר, הוא לא מוכר.

דוד צור: אני יודע.

דוד צור: מה שנראה לך obvious, לא נראה obvious בעיני.

דוד צור: מה שנראה בעיניך מאוד מאוד טבעי, מרחיק הרבה מאוד יהודים.

דוד צור: עם כל הכבוד לרב של פתח תקווה שנתן עצות לאימא הזאת או להורים להשאיר את הבנות האלו שם.

דוד צור: יכול להיות שפעמיים הם השאירו את הבנות ובאו לפה, יכול להיות שבפעמים הבאות הם ילכו ויישארו שם.

דוד צור: הם גם יתחתנו שם.

דוד צור: אנחנו נאבד אותם מתוך העם היהודי.

דוד צור: כמה מההתבוללות של היהודים בחו"ל נובעת מזה שהם לא רוצים לעבור את התהליך האורתודוכסי?

דוד צור: אני לא הולך לפתוח פה את הדיון בשאלה מי הוא יהודי ואת כל הנושא.

יעקב מרגי: החתן של קלינטון התבולל או לא התבולל?

מירי רגב: זה לא משנה כרגע.

מירי רגב: מה הכנסת עכשיו את קלינטון?

יעקב מרגי: הם התחתנו עם כומר ורב.

יעקב מרגי: נוצרייה ויהודי.

יעקב מרגי: האם היא הפכה להיות יהודייה, או שהוא הפך לנוצרי?

מירי רגב: מה אתה ממליץ לוועדה?

יעקב מרגי: אין אינסטנט על פי ההלכה.

דוד צור: צריך לקחת את הצעת המחליטים כפי שהיא, לקבל אותה מהסיבה שהביזור והנגישות של - -

מירי רגב: בוא נקבל אותה, רק נוסיף את המשפט "בתיאום עם הרבנות הראשית".

דוד צור: אין לי בעיה עם התיאום.

מירי רגב: כל הדיון פה הוא על זה.

דוד צור: יש הבדל בין תיאום למה שאומר חבר הכנסת יוני שטבון, שזה יהיה בהסכמה.

דוד צור: יש הבדל גדול מאוד בין הסכמה לתיאום.

מירי רגב: אין תיאום בלי להסכים.

יוני שטבון: מתחילת הדרך הבית היהודי אומר, גם במו"מ וגם במפגש, שכל החלטה שקשורה למערך הגיור תהיה בתיאום עם הרבנות הראשית.

יוני שטבון: זה לא משהו חדש.

דוד צור: אין לי בעיה עם תיאום.

יוני שטבון: בהסכמת הרבנות הראשית.

דוד צור: כמה מרבני הערים יוסמכו לגיור, כפי שהצעת המחליטים אומרת, ויעבירו את - -?

מירי רגב: אין בעיה שהם יוסמכו, רק על פי כללי הבקשות לדיון, כפי שאמר רבה של פתח תקווה.

דוד צור: אמר פה הרב רוזן - מה שמקובל עלי - שהכללים לכאורה הם מסגרת.

דוד צור: בתוך המסגרת הזאת יש רב שיפעל בצורה יותר מחמירה, יש רב שיפעל - -

מירי רגב: אם זה בתוך המסגרת, אין בעיה.

דוד צור: בסוף זה מגיע לחתימה של הרבנים הראשיים.

דוד צור: זה לא משתנה בהצעת המחליטים הזאת.

דוד צור: ההליך הזה צרך להיות הליך ליבראלי יותר ונגיש יותר.

מירי רגב: דוד, אני איתך בעניין הליבראלי.

מירי רגב: בג"ץ השמיטה הגיע כי כל אחד קבע מה שהוא רוצה.

מירי רגב: לא הייתה מדיניות אחידה.

מירי רגב: בית המשפט העליון אמר למדינת ישראל לקבוע את הכללים.

מירי רגב: אני בעד שטרן, אני בעד להנגיש את השירותים, אני בעד שזה יהיה יותר קל, אני בעד לא להחמיר, אני בעד שיהיו כמה שיותר, אבל על פי כללי ההלכה.

דוד צור: מה שמציע פה חבר הכנסת יוני שטבון הוא שכל התהליך הזה, כל המהלך הזה ייעשה בהסכמת הרבנות.

דוד צור: הרבנות הראשית לא תסכים לזה.

מירי רגב: למה שלא תסכים לזה?

דוד צור: היא לא מסכימה.

דוד צור: את מכירה חוק במדינת ישראל שמותנה בזה שמישהו יסכים, כי אם לא, אי אפשר להתחיל איתו?

דוד צור: אף חוק לא יתקדם.

מירי רגב: אני מאמינה שאפשר להגיע להבנות ולהסכמות.

מירי רגב: הרב לאו וגם הראשון לציון חיים במדינה הזאת, מבינים את המורכבות של החיים פה.

דוד צור: אם הם היו מסכימים, לא הייתה בעיה.

<דרור אריה: חברת הכנסת רגב, לא היה תיאום עם הרבנות הראשית.

<דרור אריה: לאורך כל הדרך הצעת המחליטים הזאת לא תואמה עם הרבנות הראשית.

<דרור אריה: הגברת המלומדת ממשרד המשפטים אמרה שמי שמחליט זה משרד המשפטים ומשרד הדתות.

<דרור אריה: עשו פה חתונה בלי להתייעץ עם הכלה.

<דרור אריה: מי שצריך להוביל את המהלך הזה זאת הרבנות הראשית בישראל.

<דרור אריה: יש רבנות ראשית בישראל שקובעת את הקריטריונים ההלכתיים.

<דרור אריה: אי אפשר לעשות עוקף לרבנות הראשית.

מירי רגב: אפשר לעשות משהו אחר.

מירי רגב: אפשר לקבל החלטה שמבטלים את הרבנות הראשית.

מירי רגב: אמר לי פעם מישהו שצריך לקבל החלטה אם צריך צנזורה במדינת ישראל או לא.

מירי רגב: אין בעיה.

מירי רגב: אם לא צריך צנזורה, נבטל את הצנזורה.

מירי רגב: אם יש רבנות ראשית, צריך להתייחס לרבנות הראשית.

דוד צור: לא אמרתי שצריך לבטל את הרבנות הראשית.

<אסתר ביסוור: מרכז הדיון צריך להיות הקושי של אנשים שרוצים להתגייר, לא הקושי של הרבנות.

<אסתר ביסוור: במשך שנים אנחנו עובדים ומנסים לעזור לאנשים שרוצים להתגייר.

<אסתר ביסוור: אנחנו מקבלים מאות פניות בכל חודש של אנשים שסובלים.

<אסתר ביסוור: הם כל כך רוצים להתגייר ורוצים להצטרף לעם היהודי, אבל בגלל הקריטריונים שקיימים היום הם לא יכולים לעשות את זה.

<אסתר ביסוור: לגבי הקריטריונים האחידים שדיברת עליהם.

<אסתר ביסוור: לאורך כל ההיסטוריה לא היה מצב כזה שמבחינה הלכתית היו קריטריונים אחידים לגיור.

<אסתר ביסוור: אין שום סיבה שזה יהיה גם עכשיו.

<אסתר ביסוור: הרבנות צריכה לקבל את העניין הזה שיש מנהגים שונים.

<אסתר ביסוור: היא צריכה לקבל את זה.

<אסתר ביסוור: הלכה לאו דווקא אומרת החמרה.

<אסתר ביסוור: צריך לפתוח את העניין הזה.

יוני שטבון: גם לרפורמים?

<אסתר ביסוור: הרבנות צריכה לכבד את העובדה שיש מנהגים שונים.

<אסתר ביסוור: כך גם מנסה לעשות ההחלטה הממשלתית, לפתוח את זה לעוד פורומים של גיור כדי שיהיה גיוון.

מרדכי יוגב: כבוד היושבת-ראש, אני רוצה להודות לך על הדיון החשוב ולומר דברים פשוטים.

מרדכי יוגב: שלמות עם ישראל , וחווינו את זה בשבועות האחרונים, בחודשים האחרונים, זה המסגרת הקריטית והחיונית לקיומנו כעם, כמדינה.

מרדכי יוגב: הרבנות הראשית לישראל היא הסמכות הדתית ההלכתית העליונה.

מרדכי יוגב: היא הערובה לשלמות עם ישראל.

מרדכי יוגב: הנושאים האלה של נישואין, גירושין וגיורים זו המסגרת.

מרדכי יוגב: האלוף עוזי דיין אמר לי בשנת 80, תש"ם, שאני לא אשאל אותו מה הוא עושה באמצע.

מרדכי יוגב: הוא אמר שכולנו נולדים יהודים, שזה ברית המילה, מתחתנים יהודים, שזה כדת משה וישראל – הוא אמר אז 90%.

מרדכי יוגב: אני לא יודע מה האחוזים היום – ומתים יהודים.

מרדכי יוגב: הוא ראה חשיבות בהלוויה היהודית.

מרדכי יוגב: הוא אמר שצריך לשמור על המסגרת, לא לשאול מה עושים באמצע.

מרדכי יוגב: יש בזה חוכמה גדולה מאוד.

מרדכי יוגב: אני חושב שזה חסר בהצעת המחליטים.

מרדכי יוגב: צדק פה כבוד הדובר שדיבר קודם, הרב דרור, בעניין שחסרה פה ההתייעצות עם הרבנות הראשית, הערותיה של הרבנות הראשית, התייחסותה.

מרדכי יוגב: אני אומר לחבר הכנסת דוד צור בדיוק בנוסחה שהוא אומר.

מרדכי יוגב: ההנגשה של יותר בתי דין בפריסה ארצית זה דבר מצוין תחת סמכות הלכתית אחת, כדי שלא הרב של צפת יגייר וחס ושלום רשם הנישואין של מגדל העמק יגיד שלא מתאים לו.

מרדכי יוגב: השמירה הזאת על המסגרת זאת השלמות החיונית לשמירת קיומו של עם ישראל.

מרדכי יוגב: הפנייה שלך בעניין הזה לראש הממשלה היא אמירה נכונה.

מרדכי יוגב: יש צורך שאת אותה הצעת מחליטים, כפי שמתחייב מאותה הצעת ממשלה שאמרת, להעביר לרבנות הראשית להתייחסות ולשמיעת הערותיה בעניין.

מרדכי יוגב: נמצאים כאן נציגים כאלה ואחרים.

מרדכי יוגב: מתוך כך נגיע להצעה שלוקחת את היוזמות הברוכות של חברי, חבר הכנסת אלעזר שטרן, להביא לכך שאכן תהיה יותר תשומת לב.

מרדכי יוגב: בעניין הטכני זה מצוין, אבל בעניין המהותי של שמירת מהותו של עם ישראל צריך סמכות הלכתית אחת ברורה של הרבנות הראשית.

מרדכי יוגב: היא הסמכות ההלכתית העליונה במדינת ישראל.

מרדכי יוגב: אני חושב שבנוסחה הזאת לא נגיע לפילוגים ולסכסוכי יוחסין, אלא לנקודה הקריטית הזאת שאת כל כך עמדת עליה, של האחריות לשמירת שלמותו של עם ישראל דרך הגורם היחידי שמופקד על זה - הרבנות הראשית לישראל.

<שמעון יעקבי: בשלב הזה אני מודה שאין לי מה להגיד.

<שמעון יעקבי: אני מודה על כך שהזמנת אותי לוועדה.

מירי רגב: למה אין לך מה להגיד?

מירי רגב: הרבנות רלוונטית, לא רלוונטית?

<קריאה: למי אתה מצטרף מהדוברים?

<שמעון יעקבי: אני מצטרף לעמדה - -

מירי רגב: שאומרת שאתם צריכים להיות קצת יותר נגישים לציבור.

<שמעון יעקבי: הרבנות הראשית צריכה לכוון את דרך הגיור במדינת ישראל.

<שמעון יעקבי: אם גברתי שואלת אותי, בדומה לדברים שאמר חבר הכנסת צור, אם כל תלונה צריך להגיש למטה הארצי למשטרה, אז התשובה היא לא.

<שמעון יעקבי: המטה הארצי מנחה את כל תחנות המשטרה.

דוד צור: בזה אין לי בעיה.

<שמעון יעקבי: כך גם לשכת רשות האוכלוסין וההגירה.

מירי רגב: אם אין לך בעיה, אנחנו על הגל הנכון.

מירי רגב: נבדוק אם גם לשטרן אין בעיה.

דוד צור: גם לשטרן לא צריכה להיות בעיה.

דוד צור: זאת אותה דת.

מירי רגב: תבדוק את זה איתו.

<שמעון יעקבי: קיימים כללי דיון בבקשות לגיור.

<שמעון יעקבי: מי שקבע אותם בהתאם להחלטת הממשלה היה הרב הראשי הראשון לציון הרב עמאר.

<שמעון יעקבי: כך צריך להיות, כך צריך לנהוג.

<שמעון יעקבי: הרבנים הראשיים לישראל הם ראש העדה לפי פקודת העדה.

דוד צור: האם מקובל על הרב שאת אותו מודל גיור שהצבא מקיים של ה-800 איש יעתיקו לרבני העיר?

מירי רגב: הרב הראשון לציון לא יתנגד לזה.

מירי רגב: הרב הצבאי הראשי, פרץ, מתייעץ.

מירי רגב: גם הרב הקודם התייעץ עם הראשון לציון בעניין של הגיור של החיילים.

דוד צור: המודל הזה יכול להיות מועתק לכל עיר ועיר?

מירי רגב: לדעתי, כן.

<שמעון יעקבי: כפי שנאמר פה, מספר שעות הלימוד וההכנה זהה, דומה.

מירי רגב: 400 שעות.

<שמעון יעקבי: ההבדל הוא בריכוז.

<שמעון יעקבי: את החיילים אפשר לרכז בסמינרים מרוכזים.

<שמעון יעקבי: את האזרחים קשה יותר.

<שמעון יעקבי: אנשים עובדים, אנשים עסוקים, אנשים לומדים.

<שמעון יעקבי: ככל שיש מטרות אני מניח שהדבר הזה אפשרי.

<שמעון יעקבי: הדבר המהותי הוא שכולם מתגיירים על מנת לשמור תורה ומצוות בהתאם להנחיות הרבנות הראשית לישראל.

<מרדכי בניטה: תודה רבה על הדיון הזה.

<מרדכי בניטה: זה דיון חשוב.

<מרדכי בניטה: אני רוצה לומר גם תודה רבה לחברים שלי שהגיעו מכל הארץ, לאו דווקא אנשים דתיים שזה חשוב להם.

<מרדכי בניטה: למיינסטרים במדינת ישראל מאוד חשובה הסוגיה הזאת.

<מרדכי בניטה: אני לא מדבר על הקצוות.

<מרדכי בניטה: חשוב מאוד להיות עם מאור פנים למתגיירים.

<מרדכי בניטה: צריך לדעת שבהיסטוריה של העם היהודי - -

מירי רגב: להאיר פנים לגרים.

מירי רגב: כך אמר הרב אליהו.

<מרדכי בניטה: נכון.

<מרדכי בניטה: צריך לדעת שבהיסטוריה היהודית צאצאו של נירון קיסר הוא רבי מאיר בעל הנס.

<מרדכי בניטה: הוא בן גרים.

<מרדכי בניטה: רבי עקיבא הוא בן של גרים.

<מרדכי בניטה: אונקלוס הוא בעצמו גר.

<מרדכי בניטה: דוד המלך הוא בנה של רות.

<מרדכי בניטה: קיימים גרים בעלי מעמד מאוד משמעותי בהיסטוריה של העם היהודי.

דוד צור: יכול להיות שהתרחקנו קצת מרות ומדוד?

<מרדכי בניטה: כולנו צאצאיהם של החרדים ולא של הרפורמים.

<מרדכי בניטה: מי שהלך לרפורמה נעלם מהעם היהודי.

דוד צור: איך אתה יכול לומר את זה על מיליוני יהודים בארצות הברית שהזיקה שלהם ליהדות גדולה, הם רוצים להיות חלק מהעם היהודי, אבל אנחנו באיזה מן פטרנליזם פה אומרים, הלו, רבותיי, אתם לא יהודים?

דוד צור: מאיפה קיבלנו את הסמכות האלוהית הזאת?

<מרדכי בניטה: אני לא מדבר על הכאב, אני מדבר על העובדה.

<מרדכי בניטה: עובדה שזה מה שמלמדת היסטוריה בת אלפי שנים.

<מרדכי בניטה: זכינו היום להקמה מדינת ישראל.

<מרדכי בניטה: יש לנו אחריות על העם היהודי.

<מרדכי בניטה: רוב העם היהודי יושב פה בציון.

<מרדכי בניטה: אנחנו צריכים להיות אחראים.

דוד צור: לצערנו, לא.

דוד צור: חצי חצי.

מירי רגב: לא נפתח את זה עכשיו.

<מרדכי בניטה: הראשון לציון זה הרב עובדיה, הרב בקשי דורון, הרב אליהו, זכר צדיק לברכה.

<מרדכי בניטה: הם היו אנשים שניסו לפתור את הבעיות כדי לשמור על האחדות של העם.

מירי רגב: ללכת לקראת.

<מרדכי בניטה: מירי, צריך לחשוב טוב.

<מרדכי בניטה: אם 90% מהגיורים הולכים בסדר והכל בסדר, למי יש אינטרס לעשות את המהומה הזאת?

<מרדכי בניטה: מה מטרתו?

יעקב מרגי: אלה שרוצים - -

<מתתיהו הכהן דן: גברתי היושבת ראש, אני מצטרף לדברים של מרדכי בניטה על כך שאת דואגת לאחדות העם ולשלמות האומה פה בארץ ישראל.

<מתתיהו הכהן דן: אני רק חושב שצריך להדגיש את חוות הדעת שהוציאה לאה רקובר, היועצת המשפטית של משרד המשפטים.

<מתתיהו הכהן דן: היא אומרת שאין בעיה משפטית עם ההחלטה.

<מתתיהו הכהן דן: בעיה משפטית אין, אבל יש קשיים אחרים.

<מתתיהו הכהן דן: היא כותבת שהצעת ההחלטה תגרום לכך שמתגייר שילך להרכבים של מוטבי הגיור המקומיים ובסוף ראש העדה לא יאשר אותו, למה נביא אותו, לאיזו עוגמת נפש נוביל אותו.

<מתתיהו הכהן דן: אנחנו יוצרים פה בעצמנו מבוקה ומבולקה.

<מתתיהו הכהן דן: יהיו שתי מערכות גיור.

<מתתיהו הכהן דן: יהיה את מערך הגיור שהחליטה עליו ועדת נאמן, יהיה מערך גיור בהפרטה.

מירי רגב: אלטרנטיבי.

<מתתיהו הכהן דן: דיברתי עם אחד הדיינים שהיו לו כל מיני מקורות, דברים שהיו מפורסמים גם בתקשורת.

<מתתיהו הכהן דן: מדובר ברב שרמן.

<מתתיהו הכהן דן: הוא אמר לי להגיד את זה בשמו.

<מתתיהו הכהן דן: הוא רוצה להופיע פה.

<מתתיהו הכהן דן: כתוב פה בסעיף (ב): "הטבת מוטבי גיור מקומיים מאפשרת הקמה של מוטבים מקומיים שהמדינה מכירה בהם.

<מתתיהו הכהן דן: עניין זה עשוי להעלות טענה מצד גורמים פרטיים נוספים".

<מתתיהו הכהן דן: מי הם הגורמים הפרטיים הנוספים?

<מתתיהו הכהן דן: מתברר שבבני ברק יש בית דין של הרב קרליץ.

<מתתיהו הכהן דן: הם מגיירים גיורים שהרבנות הראשית לא מאשרת אותם.

<מתתיהו הכהן דן: זה לא עניין של רבני צוהר לבד.

<מתתיהו הכהן דן: הרבנות הראשית לא מאשרת את הגיורים של הרב קרליץ, כי הם טוענים שהם לא גיורים - -

<קריאה: מי זה הרב קרליץ?

מירי רגב: מבני ברק.

<מתתיהו הכהן דן: זה בית דין של העדה החרדית.

<קריאה: ליטאים.

<מתתיהו הכהן דן: בית דין עצמאי.

מירי רגב: כל אחד יקים פה בית דין?

<מתתיהו הכהן דן: כל אחד יקים פה באסטה לגיור.

מירי רגב: בית דין שדה.

<מתתיהו הכהן דן: אדם נוחת בשדה תעופה בפיליפינים ומקבל תעודת גיור אחרי 4 חודשים.

<מתתיהו הכהן דן: שיספרו פה את האמת נציגי משרד הדתות מה קורה לגיורים אצל הרב קרליץ.

<מתתיהו הכהן דן: אתם מאשרים את זה או לא?

<אברהם קטלן: לא.

<מתתיהו הכהן דן: לא מאשרים.

<מתתיהו הכהן דן: האם זה הולך לבית הדין הרבני - כן או לא?

<מתתיהו הכהן דן: האם מאשרים את זה שם?

<קריאה: לא.

<מתתיהו הכהן דן: אם הציבור החרדי והציבור הדתי לאומי לא יתייצבו מאחורי רבנות ראשית אחת, כולל הרפורמים, אנחנו נחזור למה שהיינו בגלות, שכל אחד לעצמו, שאחד לא יתחתן עם השני.

<מתתיהו הכהן דן: אמר לי הרב שרמן שהוא רוצה לבוא לדיון ולהגיד את אותה עמדה, את אותה ביקורת קטלנית.

יעקב מרגי: למה הוא לא פה?

<מתתיהו הכהן דן: הוא נמצא בחו"ל.

<מתתיהו הכהן דן: הוא לא הוזמן.

יעקב מרגי: כשהוא רוצה - -

<מתתיהו הכהן דן: הוא יבוא לכאן.

<מתתיהו הכהן דן: הוא אמר שיש בעיה חמורה עם הציבור החרדי.

<מתתיהו הכהן דן: זה יפתח את הפתח שכל רב באיזו שהיא שכונה יתחיל לגייר ולא יאשרו.

<מתתיהו הכהן דן: מה זה ייצור?

<מתתיהו הכהן דן: שלום באומה?

<מתתיהו הכהן דן: אחד יגיד שהוא עבר הליך של שנתיים ולמה לא מאשרים אותו.

<מתתיהו הכהן דן: מה אנחנו רוצים?

<מתתיהו הכהן דן: לחזור אלף שנה אחורנית?

<מתתיהו הכהן דן: אני לא מבין את זה, כבוד חבר הכנסת צור.

מירי רגב: אמרתי בתחילת דבריי שיש לרבנות הראשית עוד הרבה מה לעשות כדי להתקרב לחברה הישראלית, להתקרב לעם.

מירי רגב: את הרבנות הראשית לא צריכים החרדים, אלא היהודים המסורתיים שרוצים לקבל תשובה של רב לגבי נושאים מסוימים.

מירי רגב: יש דברים שצריך לשנות בתוך הרבנות הראשית.

מירי רגב: דיברנו על זה עם בן דהן.

מירי רגב: אנחנו נעשה על זה עוד דיונים.

מירי רגב: כבר אמרתי שנטפל בנושא הקבורה, בנושא דמי קבורה, בנושא של נשים, כמה הן צריכות לסבול כדי לקבל גט, ובכל מיני נושאים נוספים שעלו וצריך לטפל בהם.

מירי רגב: אני חושבת שמה שעושה עמותת עיתים זאת עבודה טובה ועבודה חשובה על מנת לתת לאנשים את היכולת להתבטא ולהעלות שאלות.

מירי רגב: בתוך השאלות האלו אין דבר שהדת לא יכולה לפתור.

מירי רגב: אני לא פועלת על פי הדת במאה אחוז, אבל אני יודעת שכשרוצים אפשר למצוא תשובות.

מירי רגב: נכון, הרב הלוי?

מירי רגב: אנחנו נלך ונקל.

מירי רגב: הרבנים שנבחרו, גם הרב לאו וגם הרב הראשון לציון הרב יוסף, הם אנשים שרוצים להקשיב, רוצים לשמוע, רוצים ללכת לקראת, רוצים לפתור את הבעיות.

מירי רגב: להצעת החוק הזאת שהביא האלוף במיל' חבר הכנסת שטרן יש מקום.

מירי רגב: הוא רוצה שיהיה מצב שהשירות יהיה נגיש יותר, שכל אחד לא יצטרך לעבור ייסורים כאלה ואחרים כדי להיות יהודי.

מירי רגב: עם זאת, צריך ללכת לעניין הזה מתוך כוונה של צו אחדות ישראל ואחדות העם, לא להפריד אותו.

מירי רגב: לא להביא לפירוד, אלא ללכת לאחדות העם.

מירי רגב: דרך אגב, לרב הראשון לציון אין שום בעיה להנגיש את השירותים האלה.

מירי רגב: אין לו שום בעיה להרחיב את נותני השירותים האלה.

מירי רגב: אלא מה?

מירי רגב: פה אני מקבלת, הרב רוזן, את מה שאמר הרב הלוי, שזה יהיה לפי כללי הבקשות לדיון, שזה יהיה על פי ההלכה, על פי דין.

מירי רגב: יקבע הראשון לציון מה הם אותם כללים.

מירי רגב: יכול להיות שצריך לעשות דיון בעניין אותם כללים.

<ישראל רוזן: הצעתי שהרב הראשי יתקן את התקנות.

מירי רגב: יכול להיות.

מירי רגב: צריך לפנות לרב הראשון לציון שיכנס את הרבנים השונים מהזרמים השונים לדון בכללים האלה.

מירי רגב: יכול להיות שצריך לשנות חלק מהכללים, להקל בחלק מהכללים.

מירי רגב: דרך אגב, גם את זה אני מבקשת להעביר לרבנות הראשית.

מירי רגב: יכול להיות שצריך לשנות חלק מהכללים.

מירי רגב: מרגע שיש כללים והרב הראשון לציון יחד עם גדולי מועצת התורה קיבלו אותם, אלה הכללים המחייבים.

מירי רגב: אין לי בעיה שכל אחד שפועל על פי הכללים האלה ונתנו לו את הסמכות לגייר, שיגייר.

מירי רגב: אין לי בעיה עם זה.

מירי רגב: אי אפשר להגיד שהרבנות לא קיימת.

מירי רגב: רוצים לדון במעמד הרבנים, להחליט שלא יהיו רבנים ראשיים, לבטל את כל המסורת היהודית, הן האשכנזית והן הספרדית?

מירי רגב: אין בעיה.

מירי רגב: בוא נביא את זה לחברה הישראלית ונראה מה חזק יותר.

מירי רגב: מרגע שיש רבנות צריך ללכת ולהתחשב בה.

מירי רגב: יכול להיות שצריך לבדוק את הכללים, צריך לעשות סדר מחדש בכללים, אבל זה לא אומר לשפוך את התינוק עם המים.

מירי רגב: אני מבקשת משר הדתות, הממונה על מערך הגיור על פי החלטת הממשלה, שיסיר את חתימתו מהצעת ההחלטה או יביא הצעת החלטה שמקובלת ומתואמת עם הרבנים הראשיים.

מירי רגב: אני קוראת לראש הממשלה, ואת זה אנחנו נוציא כסיכום, לשמור בכל כוחו על אחדות האומה הזאת, על אחדותנו כעם היהודי, להביא כל החלטה בנושא גיור שהולך לקראת הציבור, גיור שהולך להנגשה, גיור שצריך לבחון מחדש את כללי הדין שלו.

מירי רגב: מרגע שהכללים האלה נבחנו והובן שאנחנו לקראת הנגשה, זה יהיה בתיאום וייעשה בתיאום עם הרבנים הראשיים.

מירי רגב: אפשר לעשות את זה.

מירי רגב: אני מכירה את שטרן, את הרבנים הראשיים ואת ציפי לבני.

מירי רגב: אפשר להגיע להבנות.

מירי רגב: לא יכול להיות שדווקא בנושא מהותי כזה, עקרוני כזה לא יהיו הבנות.

מירי רגב: אסור שתהיה כזאת החלטה.

מירי רגב: אם תהיה כזאת החלטה, מה שיקרה הוא שהראשון לציון לא יחתום על זה.

מירי רגב: לא יעזור לשטרן.

מירי רגב: אם יהיה רב ראשי אחד, הוא יהיה ספרדי.

מירי רגב: הוא לא יחתום על זה.

מירי רגב: אז יהיה כאן מצב שחלק לא יתחתנו עם חלק רק בגלל הדבר הזה.

מירי רגב: צריך לשמור על האחדות הזאת, צריך לראות איך הולכים לקראת.

מירי רגב: יוני, אני סומכת עליכם בעניין הזה.

מירי רגב: אתם צריכים לעשות את העבודה פה.

מירי רגב: צריך לראות יחד עם שטרן, יחד עם הרבנות הראשית ועם בנט איך מגיעים להסכמות הנכונות כדי לשמור על אחדות העם.

מירי רגב: תודה רבה לכולם.

מירי רגב: שיהיו בשורות טובות.