ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 340, 2014-08-12 11:00

דוד צור: בוקר טוב.

דוד צור: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

דוד צור: ט"ז באב.

דוד צור: אנחנו גם ב-12 באוגוסט שזה תאריך חשוב – בכל הצניעות, נולדתי בו.

<קריאות: עד 120.

דוד צור: את יום ההולדת שלי אני מבלה פה בכנסת.

אורי מקלב: עד 120 שנים טובות ובריאות.

דוד צור: לכן אני רוצה לסיים ביום הולדתי את התקנות האלה.

דוד צור: אחרי הדיון האחרון שהיו הרבה מאוד נושאים פתוחים וביקשנו ממשרד התחבורה לעשות חשיבה נוספת גם בעניין אנשי התקשורת, עיתונאים זרים ובנושא העובדים הזרים שהייתה בעניינם בעיה שהמשטרה הציגה בצדק, ביקשנו ממשרד התחבורה לבוא אלינו עם רעיונות יצירתיים חדשים, ואני מבקש מעורכת הדין חוה ראובני שתסביר לנו מה השינוי המוצע גם בעניין אנשי התקשורת ובכלל, ונצביע על הסעיפים שנותרו לנו.

דוד צור: בבקשה.

<חוה ראובני: תודה רבה וברכותי.

<חוה ראובני: אנחנו בדיון החמישי בתקנות האלה.

<חוה ראובני: אחרי הדיון האחרון וכפי שגם אנחנו התחלנו לפתח תחושה התיקונים ותיקוני התיקונים והתיקונים של התיקונים של התיקונים יצרו נוסח לגבי הזכאים לנהיגה על סמך רישיון זר, שלדעתנו, אי אפשר היה להשאיר אותו משני טעמים: ראשית הוא היה בנוי טלאי על גבי טלאי, והיה חשש שיסבול מאותן בעיות שיש בנוסח הקיים; דהיינו, חפיפות בין קבוצות מסוימות או קבוצות שצריכות להיות בפנים ונשארות בחוץ.

<חוה ראובני: אם הנוסח שקיים כבר 12 שנה הוא איכשהו לא טוב, אבל למדו לחיות אתו והתפתחה לגביו תורה פרשנית, לעשות נוסח כזה מוטלא מחדש שצריך עכשיו לפרש אותו מחדש היה גורם הרבה יותר נזק מאשר תועלת.

<חוה ראובני: שנית יכול להיות שזה יתפתח לקבוצות זכאים ולהגדרות שלהם, וזה עמד בניגוד למדיניות שעמדה ביסוד התיקון שהגשנו במקור, שלפיה, אנחנו רוצים קבוצות רחבות, הגדרה לפי מהות.

<חוה ראובני: אין זכות לנהוג בישראל עם רישיון זר.

<חוה ראובני: בישראל נוהגים עם רישיון ישראלי, למעט מי שהוא ממש לא מקומי.

<חוה ראובני: כשהתחלנו ליצור קבוצות התחילו לדחוף כל מיני אנשים שביתם, מקומם, מרכז חייהם בישראל, וחשבנו שזה לא תואם את המדיניות שרצינו לגבש בתקנה הזאת.

<חוה ראובני: משני הטעמים האלה השר ביקש – ואנחנו חוזרים ומבקשים – לא לדון בקבוצות הזכאים, לא לשנות את ההגדרות של הזכאים לנהיגה עם רישיון זר שנמצאים בתקנות 567 ו-567א.

<חוה ראובני: אנחנו נקיים על זה מחשבה מחודשת וננסה לגבש נוסח חדש לתיקון כי הנוסח הקיים אכן זקוק לתיקון, ללא ספק.

<חוה ראובני: אנחנו ננסה להתחיל מחדש וליצור משנה סדורה בעניין הזה.

<חוה ראובני: מה שאנחנו כן מבקשים זה להשאיר ולקדם את ההגדרות שאושרו לעניין התנאים לזכאות – דרישות שאושרו בישיבה האחרונה ב-24 ביוני 2014, ולאשר את התקנה שאוסרת שימוש - -

אורי מקלב: מה כן?

<חוה ראובני: הדברים שאושרו בישיבה הקודמת הם האיסור לנהוג בישראל עם רישיון זר למי שיש רישיון נהיגה ישראלי פסול.

<חוה ראובני: זאת אומרת אדם היה בישראל, יש לו רישיון ישראלי, ובית משפט פסל אותו לשלוש שנים, והוא נסע לחו"ל והוא הוציא שם רישיון ובא לנהוג בישראל – בישראל אסור לו לנהוג.

<חוה ראובני: אם בית משפט פסל אותו כל זמן שהפסילה הזאת בתוקף, גם אם הוא יביא נייר ממיקרונזיה – בישראל הוא לא נוהג.

אורי מקלב: רק אם הרישיון נפסל, אבל אם הרישיון לא בתוקף?

<חוה ראובני: פסול.

<חוה ראובני: לא לא בתוקף.

אורי מקלב: זה לא בית משפט.

<חוה ראובני: יכולה להיות גם פסילה של רישוי, אבל הכוונה היא שיש החלטה פוזיטיבית לפסול.

אורי מקלב: יש לזה משמעות מאוד אקוטית.

אורי מקלב: ההבדל הוא מהותי מאוד בין פסילה של בית המשפט לבין פג תוקף.

אורי מקלב: הדברים הרי ברורים.

<חוה ראובני: אנחנו מסכימים.

אורי מקלב: אדם היה בחו"ל, הוא לא חידש את הרישיון שלו.

אורי מקלב: היום הוא מגיע עם רישיון זר.

אורי מקלב: הוא לא היה שנה בארץ, ויש לו רישיון ישראלי שהוא לא חידש.

אורי מקלב: הוא גר בחו"ל וחזר עכשיו לארץ – הוא יהיה פסול?

דוד צור: זה לא הסיפור.

<חוה ראובני: זה לא פסול.

<חוה ראובני: זה רישיון נהיגה לא בתוקף.

אורי מקלב: אבל שאלתי אותך האם הוא פסול בגלל פסילה של בית משפט או בגלל אי חידוש הרישיון?

<חוה ראובני: אנחנו מדברים על פסילה.

<חוה ראובני: זה לא כולל אי-תוקף, אבל פסילה היא לא רק פסילה של בית משפט.

<חוה ראובני: גם רשות רישוי לעיתים פוסלת נהגים.

<חוה ראובני: היא מחליטה שיש רישיון תוקף, והיא פוסלת אותו כי למשל מתברר לה שהנהג לא כשיר רפואית לנהיגה.

<חוה ראובני: למשל, הוא חלילה התעוור.

<חוה ראובני: יש למונח "פסול" מובן מאוד ברור וידוע.

אורי מקלב: אם היה לו ניקוד כשהוא יצא מהארץ, והוא לא עבר מה שהוא צריך לעבור, אז גם הוא נקרא פסול?

<מרב תורג'מן: אז זאת פסילה.

<חוה ראובני: זאת פסילה.

<חוה ראובני: רשות מוסמכת בארץ החליטה להפסיק את זכותו לנהוג – הוא לא יכול לבוא עם רישיון זר.

אורי מקלב: מה הוא צריך כדי לקבל רישיון ישראלי?

<חוה ראובני: להשלים את הפסילה.

אורי מקלב: לא עם מבחנים.

<חוה ראובני: תלוי.

<חוה ראובני: אם הוא פסול לחמש שנים הוא יצטרך מבחנים.

אורי מקלב: אבל אם הוא פסול בגלל שיטת ניקוד, ויעבור את הקורס שהוא צריך לעבור, הוא יוכל אחר כך לקבל את הרישיון ולנהוג בארץ?

אורי מקלב: אם יש לו פסילה בגלל רישוי, והוא לא צריך לעשות מבחן - -

<ציון מזרחי: השאלה כמה זמן חלף מהפסילה.

<חוה ראובני: כל עילה והתנאים שלה.

אורי מקלב: חמש שנים הוא לא חידש – מה זה?

אורי מקלב: זאת לא פסילה בגלל בית משפט, אלא מכיוון שיש לו ניקוד.

<חוה ראובני: זאת התליה.

<חוה ראובני: הוא יעשה את הקורס ויוחזר לו הרישיון.

<חוה ראובני: אבל אם תקופת אי-התוקף עלתה על שנה בגלל הפסילה ועד שהוא השלים את התהליכים ועד שהוא עבר את התנאים ועמד בהם כדי לקבל את הרישיון חזרה, ובינתיים חלפו שנתיים, התקנות מחייבות אותו במבחנים לחידוש.

<חוה ראובני: כל פסילה והתנאים שלה.

אורי מקלב: על זה דיברנו בפעמים הקודמות, שאנחנו חושבים שצריך להקל בזה ולתת מבחן התמצאות בנהיגה.

אורי מקלב: הרי יש שני סוגים של מבחנים: מבחן נהיגה ומבחן שליטה.

<מרב תורג'מן: לא דיברת על המרת רישיון?

<קריאה: המרה זה מבחן שליטה.

אורי מקלב: כאן נצטרך לעבור להגדרה של המרה, אבל כמו שמציגה את זה עורכת הדין ראובני זה לא המרה.

<מרב תורג'מן: זה לא מקרה של המרה.

<חוה ראובני: זה לא מקרה של המרה.

<מרב תורג'מן: זה לא מקרה של המרה כי אם היה לו רישיון ישראלי בעבר הוא לא נדרש להמרה, אלא הוא צריך לחדש את רישיון הנהיגה הישראלי שלו שהיה לו.

<חוה ראובני: כפוף לתנאים שקבועים בדין לחידוש הזה.

אורי מקלב: זה משהו אחד, ולעבור טסט מחדש.

<דרור וגשל: אין שום סיבה שיהיה דין שונה בהקשר הזה בין אזרח רגיל שיש לו רישיון לבין מי שנסע לחו"ל לשנתיים.

<חוה ראובני: זה דבר אחד שאושר בישיבה הקודמת.

<חוה ראובני: הדבר השני זה נושא תיקוני הנוסח איך מחשבים את התקופות.

<חוה ראובני: הנוסח הקיים מדבר על "אינה עולה באופן מצטבר", וזה מעגלי ולא ברור איך מחשבים את זה; ואושרו בשתי פסקות המשנה לגבי שתי קבוצות שונות של סוגי רכב – הרכבים הקטנים והרכבים המקצועיים – הנוסח של החישוב.

<חוה ראובני: חסרה לנו רק ההגדרה שטרם אושרה של כניסתו האחרונה.

<חוה ראובני: זה עוד נמצא על השולחן לאישור.

אורי מקלב: סעיף 2(ב)(1) "שאינו עולה על שנה באופן מצטבר" – אנחנו מדברים גם על עולים חדשים?

<מרב תורג'מן: לא.

<מרב תורג'מן: לא נגעו בכלל בסעיף העולים החדשים.

<מרב תורג'מן: דיברנו על זה שהיה קושי לאבחן עולים חדשים ותושבים חוזרים או לקבוע מהו מועד העלייה, אז הם ביקשו לעשות חשיבה מחודשת ולא לגעת בנושאים - - -

אורי מקלב: ברשותך, דיברנו גם על כך שלא יכול להיות שתייר יוכל לנהוג עם רישיון נהיגה זמני שנתיים - -

<חוה ראובני: תייר לא יכול לנהוג שנתיים עם רישיון נהיגה זמני.

אורי מקלב: לא שנתיים, אבל תייר שבא וחוזר אנחנו לא נגיד לו שום דבר.

אורי מקלב: גם אם הוא בא ויצא ליום אחד וחזר.

<חוה ראובני: לא, אנחנו בפירוש - -

אורי מקלב: אבל אנחנו נותנים רישיון זמני לשנה לתייר?

<חוה ראובני: אנחנו גם נותנים לעולה חדש שנה.

אורי מקלב: דיברנו על כך שיש מטלות רבות וקשיי התאקלמות לא מעטים לעולה החדש.

אורי מקלב: אנחנו מבקשים הארכה.

אורי מקלב: אנחנו מבינים שהוא צריך כמה שיותר מהר כמו שאר הניירות - -

דוד צור: יותר משנה?

דוד צור: זה מה שאתה אומר?

אורי מקלב: כן.

<חוה ראובני: זה לא מונח על שולחננו.

<מרב תורג'מן: זה כרגע לא מונח, אבל להבא - -

אורי מקלב: אנשים שמייצגים עולים חדשים דיברו על הקשיים.

אורי מקלב: אנחנו הרי רוצים להקל עליהם.

אורי מקלב: מתברר שהם נוהגים גם בלי רישיון וגם בלי ביטוח בגלל זה.

דוד צור: כשהם יבואו לאשר את התקנה הזאת - -

<לאה ורון: אנחנו כבר נבקש שהוועדה תנחה אותם לשקול הארכה לגבי עולים חדשים.

<חוה ראובני: אנחנו מתחייבים לשקול את כל מה ששמענו פה.

<חוה ראובני: כל מה שנאמר בדיונים הקודמים מתועד אצלנו, ידוע לנו, זכור לנו, ואנחנו ננסה - -

<מרב תורג'מן: זה מאוד רלוונטי למועד העלייה, ממתי הוא ייחשב עולה חדש.

<מרב תורג'מן: כי אם הוא באמת נכנס לישראל כמה חודשים קודם לכן יכול להיות שבמצטבר בסוף ההליך זה יהיה למעלה משנה.

<מרב תורג'מן: זאת שאלה עקרונית, וזה בעצם הנושא שעלה כאן לדיון.

<אריאל ארליך: אני רק אומר שגם אנחנו התייחסנו לנושא של עולים חדשים.

<אריאל ארליך: העברנו גם מכתב עכשיו, ונהיה בקשר גם לקראת הניסוח העתידי.

<חוה ראובני: עוד הערה קטנה אחת:

<חוה ראובני: הבעיות עם חישוב התקופות "באופן מצטבר" ו"אינה עולה על שנה" קיימות גם ב-567א.

<חוה ראובני: כיוון שאנחנו לא רוצים לגעת ב-567א בגלל כל הקשיים האחרים זה יישאר להשלמה במועד אחר.

<חוה ראובני: קודם כול ליישר את התקופות בעניין ההתאמה של כניסתו האחרונה עוד לפני שניגע בזכאויות.

<מרב תורג'מן: לא הבנתי, סליחה.

<חוה ראובני: ב-567 התיקון שרובו אושר ונשאר על ההגדרה מתייחס לדרך שבה מחשבים את התקופה של השנה.

<חוה ראובני: השנה הזאת קיימת גם ב-567א, ואי הבהירות לגבי דרך החישוב קיימת גם שם.

<חוה ראובני: אנחנו נביא לוועדה בצורה מסודרת תיקון ל-567א שלא ייגע בזכאויות עדיין, אלא רק יישר את חישובי התקופות באופן דומה למה שעשינו ב-567, כך שהמעגליות של "באופן מצטבר" לא תהיה כלולה שם.

<מרב תורג'מן: זה לא אומר שאת מבקשת כרגע להחיל את מה שכתוב - - -

<חוה ראובני: לא, כי אני חושבת שצריך לבדוק בזהירות ולא להגיע למצבים שבחטף כשאנחנו מנסים ליישר קו נעשה משהו שעושה שינויים מהותיים.

<חוה ראובני: אנחנו נצטרך להמשיך לעבוד על הנושא הזה, ללא ספק.

דוד צור: את רוצה להגיד לנו לגבי 567ב?

דוד צור: לגבי העובדים הזרים?

<חוה ראובני: 567ב בא בעקבות בקשת המשטרה.

<חוה ראובני: היה פה נציג של משטרת תל-אביב שהסביר על הקשיים שיש עם מסתננים שבאים עם רישיונות נהיגה מזויפים או רישיונות נהיגה שניתנו לא על סמך הוכחת כשירות נהיגה וקשיים ונתונים שהצטברו אצלם על מעורבות גבוהה בתאונות.

<חוה ראובני: אני קראתי בעיתונות בשבוע האחרון, אבל זה ודאי לא אסמכתא, ואני מניחה שיש כאלה שיכולים להגיד טוב ממני על בתי ספר פיראטיים בדרום תל-אביב שמשמשים את הקהל של מבקשי המעמד בדיעבד.

<חוה ראובני: אנחנו רוצים לקבוע עיקרון שמי שנכנס לארץ שלא כדין הוא גם לא נוהג בארץ עם הרישיון שהוא הביא אתו מארץ המוצא.

<מרב תורג'מן: זה לא חל על מי שנכנס לישראל כדין והפך להיות שוהה בלתי חוקי עקב פקיעת תוקף האשרה שלו.

<חוה ראובני: נכון.

<חוה ראובני: נקודת המבחן לגבי תקנה 567ב המוצעת זה מועד הכניסה – האם הייתה לו מועד אשרה או לא?

<חוה ראובני: מי שהאשרה שלו פקעה במהלך שהותו כאן התקנה הזאת לא תחול עליו.

דוד צור: איך המשטרה תאכוף את הסוגיה הזאת?

דוד צור: זה אומר שצריך להפסיק את הנהיגה של כל מסתנן שכמובן נכנס באופן בלתי חוקי.

דוד צור: זה אירוע דרמטי.

<סימונה זילבר: זה אירוע דרמטי, אבל המשטרה פועלת כבר עכשיו כדי לאכוף ולהתמודד עם הנושא הזה.

דוד צור: ראיתי, אבל לא ציינתם את סוגי התאונות – קשות, קלות?

דוד צור: היו גם תאונות קטלניות?

<סימונה זילבר: לא עשינו את הפילוח של סוג התאונות.

<סימונה זילבר: יכול להיות שיש לי כאן, ואוכל לשלוף את הנתון הזה.

<סימונה זילבר: בכל מקרה ההתמודדות היא גם לנהיגה של בלתי מורשים.

<סימונה זילבר: פעולות אכיפה נעשות בעיקר בתל-אביב שבה הבעיה ניכרת במיוחד; וגם במפגש בעקבות תאונת דרכים.

<סימונה זילבר: על סמך הנתונים שנאספו בעקבות תאונות דרכים אנחנו יכולים להצביע על כך שגם בין השנים 2013-2012 הייתה עלייה ניכרת מאוד במעורבות שלהם בתאונות דרכים.

<סימונה זילבר: המספרים של התאונות הם קטנים, אבל כשמסתכלים על זה באחוזים אז בין 2013-2012 הייתה עלייה של 41% במעורבות שלהם בתאונות בכלל, וכשעושים פילוח לפי סוג המעורבות ובודקים את המעורבות שלהם כנהגים – שאז ההנחה היא שרמת האחריות היא גבוהה יותר לעומת זאת של הולך רגל או של רוכב אופניים אז רואים עלייה דרמטית של 31%.

דוד צור: מר מלכיס, מה עם הביטוח שלהם?

<שמואל מלכיס: הם עצמם לא יהיה מבוטחים, אבל כל מי שייפגע בתאונה שהם ינהגו בה, הם יוכלו לתבוע את "קרנית".

דוד צור: זה רק על נזקי גוף.

<שמואל מלכיס: רק נזקי גוף.

<שמואל מלכיס: אנחנו מדברים על ביטוח חובה.

<שמואל מלכיס: על נזקי רכוש, קל וחומר.

דוד צור: חברות הביטוח מבטחות?

<שמואל מלכיס: חברות הביטוח מבטחות רכב.

<שמואל מלכיס: התוצאה היא שרכב יכול להיות מבוטח, והנהג ללא רישיון.

<שמואל מלכיס: אם אין לו רישיון, כמובן, הוא עצמו לא מבוטח, לפי סעיף 7 לחוק הפלת"ד.

<שמואל מלכיס: אבל מי שנפגע וזכאי לפיצויים על-פי החוק, ולא יכול לתבוע כי אין לו חברת ביטוח לתבוע אותה, יכול לתבוע את קרנית כאילו הוא תבע את חברת הביטוח.

דוד צור: אבל אני רוצה לשאול.

דוד צור: מעסיק נותן לאחד מהמסתננים האלה לנהוג לו ברכב – שזה קורה לא מעט – והוא עושה לא הובלות, ועושה תאונה - -

<שמואל מלכיס: אז הוא לא מבוטח.

דוד צור: הרכב עצמו?

<שמואל מלכיס: לא מבוטח.

דוד צור: גם אם היה לו ביטוח לכל נהג?

<שמואל מלכיס: בביטוח רכב רכוש הוא לא מבוטח כי הנהג לא היה מבוטח; ובביטוח רכב חובה הרכב ממשיך להיות מבוטח, אבל הנהג שנהג ללא רישיון לא זכאי לפיצוי, על-פי הפלת"ד.

<שמואל מלכיס: אבל מי שנפגע על-ידו, כולל אלה שישבו לידו ברכב ולא ידעו שאין לו רישיון; כי אם הם ידעו שאין לו רישיון גם הם לא מבוטחים.

<שמואל מלכיס: מי שנפגע מחוץ לרכב – הולכי רגל או מי שישב ברכב ולא ידע שלנהג אין רישיון, רשאים לתבוע את "קרנית".

אורי מקלב: זה עבירה על החוק, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: אם בעל הבית מאפשר למסתנן לנהוג זאת עבירה בפני עצמה.

דוד צור: ברור.

<שמואל מלכיס: אנחנו מדברים על העבירה הפלילית של עצם הנהיגה ללא רישיון.

<לאה ורון: קרנית מסרו על שני נציגים שהיו אמורים להשתתף בדיון, והם לא הגיעו.

<לאה ורון: גם עורך הדין אילן חגי וגם עורכת הדין נאוה מקובסקי.

דוד צור: חבר הכנסת מקלב, זה נכון מה שאתה אומר, אבל כשזה לא היה ברור תמיד הוא יכול לטעון שהוא הראה את הרישיון הזר שלו מהמדינה שממנה הוא הגיע, ולא היה קשר - -

אורי מקלב: אתה אמרת בפירוש שנוהגים ללא רישיון בכלל.

אורי מקלב: לא מדובר כאן בתופעה של מסתננים - -

דוד צור: נאמר שיש לו רישיון אריתריאי או סודני בתוקף, שהוא קיבל מסודן וחתום למהדרין.

אורי מקלב: זה לא מקובל בארץ.

אורי מקלב: הוא לא עומד בתקינה אירופית.

דוד צור: התקנה הזאת תבהיר שגם אם יש לו רישיון סודני או אריתריאי בתוקף וכשר למהדרין - -

אורי מקלב: אבל כאן משרד התחבורה - -

דוד צור: משרד התחבורה אומר שגם אם הוא יביא את זה הוא לא רשאי לנהוג.

אורי מקלב: זה כאילו לא רישיון.

דוד צור: אנחנו קושרים את זה לכניסה הבלתי חוקית שלו.

אורי מקלב: יש סיבה אחת שאתה אומר שבכלל אין רישיון; סיבה אחרת היא מי שנכנס.

אורי מקלב: השאלה אם אתה רוצה להחמיר ולתת חומרה יתרה בתקנות שמי שנכנס לארץ ללא היתר - -

דוד צור: אני לא נכנס לזה.

דוד צור: יכול להיות שתייר סודני שבא לפה לשבוע במסגרת "פילגרם" יכול להיות שהוא יכול לשכור רכב ולנהוג.

אורי מקלב: מסתנן אמריקני שיש לו רישיון בר-תוקף?

דוד צור: אסור לו לנהוג מכיוון שהוא נכנס באופן בלתי חוקי.

<חוה ראובני: הרעיון של ההכרה ברישיונות זרים הוא שהמחויבות הבינלאומית של ישראל להקלת התנועה הבינלאומית היא שאנחנו לא שואלים על התנאים ועל הסטנדרטים.

<חוה ראובני: אנחנו מכירים בכל הרישיונות הזרים בעיקרון, ואנחנו יוצאים מתוך הנחה שכל מדינה יודעת לפקח.

דוד צור: אני שמח שחבר הכנסת מקלב חידד את העניין.

דוד צור: אנחנו גם ככה מואשמים בימים טרופים אלה כמדינה - -

אורי מקלב: תכף נדבר על אופניים עם נפח מנוע של 50 סמ"ק שיהיה חייב ברישיון.

אורי מקלב: המסתננים ודאי ינהגו על אופניים כאלה שכבר מחייבים רישוי מסוים.

אורי מקלב: לפי התקנות החדשות של ועדת הכלכלה, אופניים עם נפח מנוע מעל 50 - -

<דרור וגשל: 250 סמ"ק.

אורי מקלב: הרבה נוהגים על אופניים כאלה.

אורי מקלב: זה כבר רישיון.

<דרור וגשל: כן, כי זה כמו אופנוע.

<דרור וגשל: זה חייב רישוי, רישום.

<דרור וגשל: זה לא רק רישיון.

אורי מקלב: כמו שאמר היושב-ראש, האכיפה של המשטרה היא לא רק על נהיגה ברכב ללא רישיון, אלא גם על אופניים ללא רישיון.

דוד צור: אין ספק שעכשיו האכיפה צריכה להיות מוגברת.

<דרור וגשל: הכוונה היא שהאכיפה של האופניים החשמליים תהיה על-ידי פקחי הרשויות המקומיות.

אורי מקלב: עוד יותר טוב.

אורי מקלב: זה יותר קל.

דוד צור: מוכנים להקריא את הסעיפים?

<חוה ראובני: הקראה.

<חוה ראובני: יש הסעיפים הראשונים שכבר אושרו בוועדה בישיבה הקודמת.

<חוה ראובני: אני מתחילה מפסקה (2) בנוסח שמונח לפניכם: (2) אחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(ב) לעניין תקנה זו - "כניסתו האחרונה" – כניסתו האחרונה לישראל שברצוף לפניה שהה מחוץ לישראל שלושה חודשים רצופים לפחות.

<חוה ראובני: " בישיבה הקודמת אושר תיקון לתקנה 567 באופן שנאמר שהתקופה שמותר לנהוג עם רישיון זר אינה עולה על שנה מכניסתו האחרונה.

<חוה ראובני: השאלה היא מהי כניסתו האחרונה.

<חוה ראובני: אנחנו לא רוצים את הכניסה האחרונה שלפניה הוא שהה יום אחד בחו"ל, ואנחנו לא רוצים שעל כל יציאה מן הארץ לתייר או לסטודנט שבא לארץ ללמוד שנה ונוסע לטיול ל"סלע האדום", יתחילו לספור לו מחדש שנה כשהוא חוזר.

<ציון מזרחי: עקרון הדלת המסתובבת.

<חוה ראובני: כן.

<חוה ראובני: נכנסים ויוצאים או כמו שאמר כאן העיתונאי הזר שיוצא ליום אחד וחוזר, ועושה את זה כבר 10 שנים.

<חוה ראובני: אנחנו רוצים לומר שהשנה הזאת מתחדשת, והמונה יספור מחדש רק מהכניסה האחרונה שלפניה הוא היה מחוץ לישראל שלושה חודשים רצופים לפחות.

<חוה ראובני: מי שיצא מישראל יותר משלושה חודשים כשהוא יגיע הוא יקבל עוד שנה.

<חוה ראובני: אם הוא ייצא פחות משלושה חודשים אז התקופה של השנה תימנה מהפעם האחרונה שהוא היה שלושה חודשים בחו"ל.

<מרב תורג'מן: אם כבר העלית את נושא העיתונאים, את רוצה להסביר מה אתם הולכים לעשות עם המגזר הזה?

<שמואל מלכיס: יש מכתב של השר.

<חוה ראובני: השאלה עלתה בישיבה הקודמת.

<שמואל מלכיס: היה מכתב של השר שצורף.

<מרב תורג'מן: נכון.

<חוה ראובני: אני אציג בעל-פה מה שכתב השר.

<חוה ראובני: השר הנחה את רשות הרישוי קודם כול למצות את הסמכות שיש לה, על-פי התקנות היום, לתת לאוכלוסייה הזאת רישיון נהיגה ישראלי למי שעומד בתנאי ההמרה.

<חוה ראובני: אבל אם עד לפני כמה חודשים זה היה חצי שנה בלבד, היום ההנחיה היא לתת להם לשנתיים שזה המקסימום המותר, לפי התקנות הקיימות.

<חוה ראובני: במקביל יש אצלנו בהכנה תיקון משלים לתקנות על מתן רישיונות נהיגה ישראליים למי שאינם אזרחי ישראל.

<לאה ורון: לסוגיהם.

<חוה ראובני: לסוגיהם, לכל מיני סוגים.

<חוה ראובני: אלה תקנות שחלקן אושרו ב-2011.

<חוה ראובני: חלק מהבעיות הסדרנו אז, ויש השלמה לגבי העיתונאים הזרים, הדיפלומטים.

<חוה ראובני: יש שם כמה קבוצות.

אורי מקלב: סטודנטים.

אורי מקלב: למה לא?

אורי מקלב: למה שהם לא יקבלו רישיון ישראלי?

<חוה ראובני: אין מניעה מלקבל רישיון ישראלי.

<חוה ראובני: מדברים על התקופות.

אורי מקלב: אבל רישיון ישראלי לא של קרטון, אלא רישיון ישראלי ממש.

<חוה ראובני: הנוסח לא לפני.

<חוה ראובני: אני לא זוכרת בעל-פה את כל הפרטים שכלולים בו.

<חוה ראובני: הכנו תיקון, ואני ממתינה.

<לאה ורון: מה הרעיון של הרישיון על קרטון?

<חוה ראובני: אין קרטון.

<חוה ראובני: נייר.

<חוה ראובני: השימוש בנייר לזרים נועד למנוע את הבעיה של השימוש ברישיונות הנהיגה מפלסטיק כתעודות מזהות.

אורי מקלב: אבל אתם אמרתם בעצמכם שבמקביל לתקופה שיש לו רשות אתם כן תיתנו לזה תוקף.

אורי מקלב: נניח אם הוא סטודנט לשנה - -

<חוה ראובני: נכון.

<חוה ראובני: אנחנו נוכל לעשות את זה ברגע שניישר את תקופות הרישיון לפי תקופות הוויזות.

<חוה ראובני: זה הליך מתהווה.

<חוה ראובני: יש ההליך המחשובי של קבלת המידע מרשות ההגירה והאוכלוסין - -

<מרב תורג'מן: זה אמנם לא מונח על שולחן הוועדה, אבל מה תעשו עם עיתונאים?

<מרב תורג'מן: כי אם הם נכנסים הם מקבלים אשרת שהייה פחותה מתקופה של שנתיים.

<חוה ראובני: כיום אנחנו נותנים לשנתיים.

<חוה ראובני: אין לנו רישיונות לפי אורך תקופת האשרה.

<חוה ראובני: התיקון שנמצא בהכנה כבר ייעשה לפי אורך תקופת האשרה, כי זה מבוסס על קבלת המידע מרשות האוכלוסין וההגירה לגבי אורך האשרות.

<חוה ראובני: כרגע גם נבקש מהעיתונאים שיביאו אישור של לשכת העיתונאות הממשלתית.

<מרב תורג'מן: אז בינתיים תבקשו שהם יציגו בפניכם תעודת עיתונאי וגם את תוקף אשרת השהייה שלהם?

<חוה ראובני: אנחנו לא נבקש את תוקף אשרת השהייה כי כרגע אין לנו יכולת להתאים רישיונות.

<מרב תורג'מן: זה נותן להם שנתיים?

<חוה ראובני: שנתיים.

<מרב תורג'מן: בכל מקרה?

<מרב תורג'מן: גם אם למעשה השהייה שלהם תהיה קצרה מתקופה של שנתיים.

<חוה ראובני: נכון.

<חוה ראובני: אבל בכל מקרה הם מקבלים רישיון נייר ולא פלסטיק.

<חוה ראובני: נכון, ציון?

<ציון מזרחי: שנתיים זה תמונה.

<חוה ראובני: שנתיים זה תמונה.

<מרב תורג'מן: בסדר, אבל זה עדיין לא אומר שהם לא יכולים לנהוג עם רישיון הקרטון.

<מרב תורג'מן: הוא יהיה עדיין תקף לשנתיים.

<חוה ראובני: הפתרונות לבעיות האלה הם תהליכים בהתהוות.

<ציון מזרחי: אם נלך לפתרון הזה, נאמר שהוא ינהג שנה, ובתום השנה הוא ימיר את הרישיון שלו אז יהיו לו עוד שנתיים.

<חוה ראובני: במושב החורף נוכל, אני מקווה, להצביע על זה.

דוד צור: תעדכנו אותנו בעניין ההפוך – איך ישראלים ואיפה לנהוג עם הרישיון הישראלי ולא אמורים לעצור אותם?

דוד צור: אני לא מדבר על ללכת עכשיו לאיסטנבול ויעצרו אותנו בגלל פשעי מלחמה.

דוד צור: אני מדבר על רישיון נהיגה.

<לאה ורון: איך זה עובד?

<לאה ורון: יש הסכמים בינלאומיים?

<חוה ראובני: יש אמנת וינה שישראל חתומה עליה לצד כ-180 מדינות אחרות, ויש אמנת ז'נבה שקדמה לה שיש מדינות שלא הצטרפו לאמנת וינה, אבל כן חתומות על אמנת ז'נבה כמו ארצות-הברית ויפן.

<חוה ראובני: אבל מכוח שתי האמנות האלה יש חובה של כל המדינות החברות להכיר ברישיון הנהיגה הלאומי שתואם את הוראות נספח 6 לאותה אמנה.

<חוה ראובני: רישיון הנהיגה הישראלי מאוד דומה לנספח הזה, אבל אני לא יכולה להגיד שהוא זהה אחד לאחד.

<חוה ראובני: גם יש בעיה עם השלטונות המקומיים – גם אם בריטניה חתומה על האמנה הזאת לא כל שוטר בכל מקום יודע.

<שמואל מלכיס: השוטר זאת לא הבעיה.

<שמואל מלכיס: הבעיה היא חברות ההשכרה.

אורי מקלב: הבעיה היא בחומרה, לא במהות.

אורי מקלב: הבעיה היא שהרישיון לא דומה מבחינת חומרה בעניין הזיהוי, הזיוף.

<חוה ראובני: הוא מאוד דומה.

<לאה ורון: אז מה זה אומר, שאי אפשר לקחת את רישיון הנהיגה הישראלי ולנסוע לחו"ל וצריך להמיר אותו ברישיון בינלאומי?

<חוה ראובני: יש מדינות שפנינו אליהן וקיבלנו מהן אישור בכתובים שהן יכירו ברישיון הישראלי, וזה נמצא באתר.

<חוה ראובני: אבל אני לא יכולה לומר שלא מתעוררות בעיות, כולל עם המדינות שיש לנו מהן מכתבים רשמיים שמודיעות שהן מאשרות.

<שמואל מלכיס: כל חברת השכרה כותבת במפורש.

דוד צור: איזה בעיות יש באיטליה?

<חוה ראובני: איטליה לאחרונה עוררה שאלות.

<שמואל מלכיס: אדוני היושב-ראש, כל חברת השכרת רכב דורשת במפורש רישיון בינלאומי בנוסף לרישיון הישראלי.

<שמואל מלכיס: העניין הזה לא מוסדר כמו שצריך.

דוד צור: - - - איטליה?

<שמואל מלכיס: כולל מדינות ששמן מופיע באתר האינטרנט של משרד התחבורה.

<שמואל מלכיס: לפעמים העניינים דופקים, לפעמים לא.

<שמואל מלכיס: אני מודה שטסתי מארצות-הברית לקנדה, ועליתי על המטוס עם רישיון הנהיגה הישראלי שלי בלי דרכון.

<קריאות: - - -

<שמואל מלכיס: לא משנה.

<שמואל מלכיס: עד כדי כך קיבלו את זה.

<שמואל מלכיס: כך עושים, דרך אגב, רוב האמריקנים שנכנסים לקנדה – מציגים רק רישיון נהיגה.

<שמואל מלכיס: במדינות השוטרים בדרך כלל לא מבינים מהחיים שלהם.

<שמואל מלכיס: הם רואים את הרישיון, ובדרך כלל מקבלים אותו כמו שהוא, אבל חברות ההשכרה לא תמיד מכירות ברישיון הישראלי או ליתר ביטחון רוצות כסת"ח ומבקשות גם את הרישיון הבינלאומי.

<לאה ורון: היו לכם בעיות גם עם כאלה שהיו להם רישיון נהיגה בינלאומי?

<לאה ורון: למעשה, השאלה הזאת היא למשרד התחבורה.

<שמואל מלכיס: עם הבינלאומי אף פעם לא הייתה בעיה.

<אורית דנון: אני נציגת משרד החוץ.

<אורית דנון: עם רישיון נהיגה בינלאומי אין בעיה באף מדינה, עד כמה שידוע לנו.

<אורית דנון: לגבי רישיון נהיגה ישראלי – כל מדינה לעצמה.

דוד צור: למה אנחנו לא יכולים לסנכרן פעם אחת ולתמיד כך שמשרד החוץ ידבר עם משרד התחבורה שכל נציג בעולם יאמר שבמדינתנו הקטנה לא אמורה להיות בעיה או כן אמורה להיות בעיה עם רישיון הנהיגה הישראלי?

דוד צור: ואז פעם אחת יפרסמו בנורית אזהרה, שלמשל, במדינות האלה והאלה מומלץ לקחת רישיון נהיגה בינלאומי; במדינות אחרות בעיקרון אין בעיה.

דוד צור: בעיות תמיד יכולות להיות, אבל אני לא מדבר על השוטר הבודד, אלא כמדיניות.

<חוה ראובני: נעשו מהלכים כאלה.

<חוה ראובני: כשכל פעם שאנחנו יוצאים עם מהדורה חדשה של רישיון אנחנו מעבירים למשרד החוץ דוגמות שיפיצו בנציגויות.

<חוה ראובני: אני יכולה לתאם עם מדינה.

<חוה ראובני: מר מלכיס מדבר על חברות ההשכרה.

<חוה ראובני: אם המדינה אומרת לי באופן רשמי שהיא מכירה ברישיון הנהיגה הישראלי, וחברת ההשכרה שמשרדיה נמצאים באותה מדינה לא רוצה, לי כמדינת ישראל אין מה לעשות עם זה.

<חוה ראובני: אני לא יכולה לנהל משא ומתן עם "אביס" ועם "הרץ".

דוד צור: אני מודה שמעולם לא נתקלתי בבעיה בחברות ההשכרה בעניין הזה, ואני שוכר רכב כמעט בכל מקום שאני מגיע.

<שמואל מלכיס: אני יכול להראות לך ואוצ'ר לגרמניה שבו חברת ההשכרה מבקשת ממני בנוסף לרישיון הנהיגה הישראלי את הרישיון הבינלאומי.

דוד צור: באתר של משרד התחבורה או במשרד החוץ רשום לתייר המצוי שנוסע?

דוד צור: מי מחויב להודיע לו? סוכני הנסיעות?

דוד צור: חברות ההשכרה?

דוד צור: איך אדם אמור לדעת?

<יוסי זיסקינד: אני מחברת "קווים", תחבורה ציבורית.

<יוסי זיסקינד: אין חובה.

<יוסי זיסקינד: בדרך כלל מיידעים כשאתה קונה כרטיס או בא לשכור רכב בארץ להצטייד ברישיון נהיגה בינלאומי.

דוד צור: זה יותר כסת"חי.

<יוסי זיסקינד: נכון.

<יוסי זיסקינד: אני מסכים.

דוד צור: זה נראה לי יותר כסת"חי במובן הזה שלא באמת בודקים אם כן או לא, כי אנשים מצטיידים ברישיון הנהיגה הבינלאומי וממש לא עושים בו שימוש.

דוד צור: בסוף מסתבר שמספיק הרישיון הישראלי.

דוד צור: לכן זה כרוך בטרחה ובהוצאה נוספת, אבל על הדרך בן אדם אומר, הוצאתי כבר כל כך הרבה כסף, נוציא עוד.

<ציון מזרחי: 16 שקלים.

<שמואל מלכיס: זה כסף קטן.

דוד צור: אבל על הדרך אתה קונה גם מפות.

<ציון מזרחי: יש מדינות כאלה ויש כאלה.

<ציון מזרחי: לאחרונה כשהייתי באיטליה שכרתי רכב מכאן, ובחברת השכרה איטלקית.

<ציון מזרחי: הגעתי לשם, הצגתי את רישיון הנהיגה הישראלי, בלי בעיה נתנו לי את הרכב.

<ציון מזרחי: אחר כך רציתי בשבילי לדעת אם הוא לא רוצה את הרישיון הבינלאומי.

<ציון מזרחי: הוא אמר לי, עזוב, אני לא צריך את זה.

<ציון מזרחי: אם שוטר לא יבין משהו, תראה לו.

<ציון מזרחי: זה מה שהוא ענה לי.

<קריאה: יש גם מקרים הפוכים בדיוק.

דוד צור: אם לא מבינים זה קורה גם במדינות אחרות ולפעמים גם אצלנו, יסלחו לי משטרת ישראל.

<מרדכי אלמוג: אני מחברת "דן".

<מרדכי אלמוג: שאלה ליועצת המשפטית ולציון מזרחי: באיזו דרגה יכול לנהוג תייר עם רישיון זר?

<מרדכי אלמוג: בטריילר?

<מרדכי אלמוג: באוטובוס?

<חוה ראובני: בכל הדרגות, אבל התקופות משתנות.

<חוה ראובני: בדרגות הנמוכות עד שנה מכניסתו האחרונה, ובדרגות הגבוהות עד שלושה חודשים.

<חוה ראובני: עולים חדשים גם בדרגות הגבוהות עד שנה.

<מרדכי אלמוג: זאת אומרת הוא יכול לקחת טריילר ולנסוע בישראל?

<חוה ראובני: אם יש לו רישיון טריילר, והוא בגיל של נהג טריילר בישראל, מעל 21, הוא רשאי.

<חוה ראובני: אם הוא תייר – שלושה חודשים, אם הוא עולה חדש – שנה.

<מרדכי אלמוג: כולל אוטובוס ציבורי?

<חוה ראובני: כן.

דוד צור: אנחנו יכולים להעסיק אותו עם הרישיון הזר שלו?

<יוסי אדלשטיין: אני מבין למה השאלה.

<יוסי אדלשטיין: מחר תביאו וייטנאמים שנוהגים באוטובוסים.

<חוה ראובני: אבל שלושה חודשים.

<קריאות: - - -

דוד צור: רבותי, אני מבקש.

דוד צור: אתם מוכנים להפסיק את השיח הזה?

דוד צור: הפרוטוקול לא מבין מה אתם רוצים.

דוד צור: לשאלתך, עמדתי שהיא כרגע עמדת רוב הוועדה, לדעתי, שתייר או עובד זר לא יכול לנהוג במשאית או באוטובוס יותר מאשר פרק זמן קצר מאוד כדי לתת לו להתארגן על רישיון.

דוד צור: שלושה חודשים זה נראה לי סביר.

<חוה ראובני: זה מה שיש – שלושה חודשים.

דוד צור: זה לא הגיוני בעיני, כי בסוף זה מקצוע, זה משהו שאתה עובד בו.

דוד צור: אז אם אתה הולך לעבוד בו אז תוציא רישיון, תטרח בעניין הזה.

דוד צור: שלושה חודשים זה סביר לתת לו זמן להתארגן.

דוד צור: בכלל לא לתת?

<קריאה: בכלל לא.

<קריאה: כבוד היושב-ראש, לתייר אסור לעבוד במדינת ישראל.

<קריאה: הוא יכול לקחת סמיטריילר ולטייל אתו, זה בסדר.

<קריאה: לעבוד – אסור לו.

דוד צור: על זה אני מדבר.

דוד צור: אז שלושה חודשים – סביר.

<קריאה: גם שלושה חודשים – אסור לו לעבוד יום אחד.

דוד צור: לא אמרתי לעבוד.

<חוה ראובני: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שמתן רישיון נהיגה ישראלי לדרגות האלה, סמיטריילר או אוטובוס, מחייב תושבות ישראלית.

דוד צור: הוא שואל משהו אחר.

דוד צור: מישהו בסטטוס של תייר שיש לו רישיון נהיגה בחו"ל ל-ג', ועכשיו הוא בא ולוקח אוטובוס ומיניבוס, ומטייל אתו עכשיו שלושה חודשים.

דוד צור: הוא יכול.

<חוה ראובני: הוא יכול עד שלושה חודשים.

דוד צור: לעבוד הוא לא יכול יום אחד.

<חוה ראובני: אני לא עונה על שאלות בתחום דיני עבודה והעסקת עובדים זרים.

<חוה ראובני: זאת לא המומחיות שלי.

<קריאה: יתרה מכך אני שומע שאם יש לו אשרת עבודה, והוא בתחום שלושה חודשים אז הוא לכאורה כן רשאי לעבוד.

<אורית דנון: לא.

<אורית דנון: יש לו אשרת עבודה לסיבת עבודה מסוימת כמו חקלאות.

<אורית דנון: אין קטגוריה של נהגים - -

דוד צור: אם הוא בא לעבוד שיעשה מבחן.

<קריאה: זה לא כתוב בתקנות התעבורה פה, זה העניין.

<קריאה: אולי צריך לחדד את זה.

<חוה ראובני: תקנות התעבורה עוסקות אך ורק בשאלת תוקף רישיון הנהיגה.

<חוה ראובני: הזכות של מישהו זר לעבוד מוסדרת בדינים אחרים.

<חוה ראובני: אני לא מתיימרת להיות בקיאה בהם.

<חוה ראובני: אנחנו לא פה הכתובת וגם תקנות התעבורה הן לא הכתובת.

<חוה ראובני: שר התחבורה לא מוסמך להסדיר את הדברים האלה.

דוד צור: כיוון שגלשנו, וזה לא הדיון, אני מצביע על התקנה שגברת ראובני הקריאה קודם על הגדרת כניסתו האחרונה.

דוד צור: מי בעד?

דוד צור: בעד סעיף (2) – פה-אחד

דוד צור: נמנעים – אין

דוד צור: אושר פה-אחד.

דוד צור: אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד צור: התקנה אושרה.

<חוה ראובני: אחרי תקנה 567א לתקנות העיקריות יבוא: 567ב – רישיון נהיגה זר שאינו תקף.

<חוה ראובני: היועצת המשפטית אמרה לפני הדיון שהיא רוצה להציע שינוי בכותרת השוליים.

<מרב תורג'מן: כן.

<מרב תורג'מן: אני חושבת שכותרת השוליים אינה מדויקת, כי זה לא רק על כל רישיון נהיגה זר שאינו תקף.

<מרב תורג'מן: זה גם מה שמוגדר ב-567.

<מרב תורג'מן: זה רק ללא אשרה.

<מרב תורג'מן: אז אני חושבת שבמקום "שאינו תקף", יהיה "רישיון נהיגה זר" ולא אשרה.

<מרב תורג'מן: זאת ההתייחסות.

<חוה ראובני: אולי "נכנס לישראל ללא אשרה".

<מרב תורג'מן: על המינוח המדויק אפשר לדבר אחר כך, אבל בגדול כותרת השוליים אינה תואמת את מה שכתוב בסעיף, ואינה מדויקת.

דוד צור: "שמחזיק בו ללא אשרה", למעשה.

<מרב תורג'מן: אבל זאת כניסה ללא אשרה, אז צריך להתייחס דווקא למועד הכניסה.

דוד צור: אז הניסוח של הכותרת יהיה אחר.

<חוה ראובני: הקראת התקנה עצמה: "על אף האמור בתקנה 567, מי שהתקנה האמורה חלה עליו נהיגה זר אך כניסתו האחרונה בפועל לישראל הייתה בלא שניתנה לו אשרה, לא יראו רישיון נהיגה זר שברשותו כרישיון בר תוקף בישראל; לעניין תקנה זו, "אשרה" – אשרה לפי סעיף2(א)(1) עד (4) לחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952.

<חוה ראובני: "

<חוה ראובני: הווה אומר: אנחנו מדברים על א', מי שכניסתו האחרונה היא בלי אשרה, להבדיל ממי שאשרת השהייה שלו פגה.

<חוה ראובני: דבר שני אנחנו סופרים את זה מהכניסה האחרונה בפועל.

<חוה ראובני: אני הוספתי את המילה "בפועל" כדי לבדל את זה מהגדרת כניסה אחרונה בתקנה הקודמת אף על פי שבפועל היא לא חלה, כדי להקל ולא יהיה בלבול.

<חוה ראובני: מי שבעבר נכנס עם אשרה ויצא, ועכשיו חזר בלי אשרה – הוא בלי אשרה.

<חוה ראובני: אפילו אם הוא יצא ליום אחד.

דוד צור: מי בעד?

דוד צור: בעד סעיף 2 – פה-אחד

דוד צור: נמנעים – אין

דוד צור: סעיף 2 אושר.

דוד צור: סעיף 3, תחילה, בבקשה.

<חוה ראובני: (הקראה): תחילה 3.

<חוה ראובני: (א) תחילתה של תקנה 567 לתקנות העיקריות כתיקונה בתקנה 1 לתקנות אלה- 30 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה (להלן – יום הפרסום).

<חוה ראובני: (ב) תחילתה של תקנה 567ב כנוסחה בתקנה 3 לתקנות אלה - 4 חודשים מיום הפרסום.

<חוה ראובני: זה כדי לאפשר זמן הסברה בקרב האוכלוסייה.

<מרב תורג'מן: זה אומר בתקנה (ב) שזה מתייחס גם למי שנכנס מיום הפרסום.

<מרב תורג'מן: ההתייחסות היא למועד הכניסה לישראל.

<מרב תורג'מן: (א) יחול גם על מי שנכנס לישראל לפני מועד תחילת התקנות?

<חוה ראובני: לא, תחילה זה תחילה.

<מרב תורג'מן: אני מדברת על (א).

<מרב תורג'מן: "תחילתה של 567 לתקנות העיקריות" – לגבי פסול נהיגה ולגבי כניסתו האחרונה – על מי תחליטו שכניסתו האחרונה זה בעצם שלושה חודשים אחורה?

<חוה ראובני: חסר סעיף תחולה.

<חוה ראובני: את צודקת.

<מרב תורג'מן: פתאום אני חושבת על זה וחושבת, על מי זה יחול?

<קריאה: זה צריך לחול על מסתננים שנכנסו - -

<חוה ראובני: לא, אנחנו לא מדברים על מסתננים.

<מרב תורג'מן: תצטרכי לומר: "תקנה 567 - - - והיא תחול על מי שנכנס לישראל - - -

<דרור וגשל: הבנתי שזה רק מי שנכנס בחודשים האחרונים.

<מרב תורג'מן: בדיוק.

<מרב תורג'מן: לכן אני אומרת שאולי כדאי להבהיר שהיא תחול על מי שנכנס ביום התחילה ואילך.

<דרור וגשל: זה ברור.

<דרור וגשל: לגבי 567ב זה ברור.

<מרב תורג'מן: לא, 567א.

<דרור וגשל: דיברנו עכשיו על 567ב.

<מרב תורג'מן: סליחה.

<מרב תורג'מן: אני מדברת על 567א.

דוד צור: יש הערות?

דוד צור: אין.

דוד צור: מי בעד?

דוד צור: בעד סעיף 3– פה-אחד

דוד צור: נמנעים – אין

דוד צור: סעיף 3 אושר.

דוד צור: אני רוצה לסכם את העניין של הרישיונות הישראליים בחו"ל כי זאת סוגיה שאנחנו מקבלים עליה הרבה הערות.

דוד צור: הוועדה ממליצה בעניין הזה שמשרד החוץ ומשרד התחבורה יעשו ביניהם את אשרור הנושאים ויעדכנו את הפרסומים באתרים גם של משרד התחבורה וגם של משרד החוץ.

דוד צור: בכל מקרה במצב שיש אי ודאות לגבי מקומות מסוימים אנחנו ממליצים להתעדכן וגם להצטייד בכל זאת ברישיון בינלאומי כדי לא להיקלע לבעיות בארצות הם הולכים לבקר.

דוד צור: תודה רבה לכם.

דוד צור: הישיבה נעולה.