ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 335, 2014-07-29 13:00

אבישי ברוורמן: אני מודה לכל האנשים הרציניים והמכובדים שיושבים פה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת וקנין, למרות שהוא לא טייס גדול הוא העביר את חוק הטיס במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: הוא בקי יותר מכל אחד ברחבי הכנסת בנושא הטיס.

אבישי ברוורמן: הוא יקיר התעופה הישראלית.

אבישי ברוורמן: יש לנו שני דיונים שנקיים היום.

אבישי ברוורמן: אני לא אתן שום הערה ביטחונית, אבל ברור לחלוטין שהתיירות למדינת ישראל כמעט אבודה עד סוף השנה הזאת.

אבישי ברוורמן: ברור שתהיה לזה השפעה משמעותית על חברות התעופה הישראליות.

אבישי ברוורמן: אנחנו צריכים לראות לאיפה המבצע הזה יגיע ואיך.

אבישי ברוורמן: לאחר מכן נקיים ישיבה מיוחדת יחד עם חברות התעופה כדי לדון במצב של חברות התעופה הישראליות, כמו שנדון בישיבה מיוחדת לגבי כל ענף התיירות שהולך להיפגע בצורה מאוד משמעותית.

אבישי ברוורמן: כרגע, כל עוד הילדים לוחמים והתותחים רועמים, אני לא אוסיף בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: אנחנו נתייחס עכשיו לשני נושאים שיהיו היום על הפרק.

אבישי ברוורמן: אנחנו מתחילים בדיון על התעופה במבצע צוק איתן, בכל נושא הסיוע לחברות התעופה הישראליות לאור מגבלות התעופה, ובבחינת הביצוע של העתקת הפעילות של נתב"ג לשדה התעופה עובדה.

אבישי ברוורמן: השיח כבר התחיל.

אבישי ברוורמן: יש פה את האנשים שבקיאים בנושא לגבי מה שנעשה ומה שלא נעשה.

אבישי ברוורמן: מעבר לנקודה שאנשים מלקים את עצמם רבות איך פועלים ולא פועלים, הבעיה היא מה קדימה, לאיפה אנחנו הולכים.

אבישי ברוורמן: אמרנו תמיד שיש חשיבות לשליטה ישראלית בחברות גדולות ואסטרטגיות, מי מכם שזוכר לא בנושאים של תעופה.

אבישי ברוורמן: מאוד הפריע לי שכל החברות הישראליות נמכרות לזרים.

אבישי ברוורמן: זה התחיל עם תנובה, דרך אייפק, מכתשים אגן וכו'.

אבישי ברוורמן: ניסו להסביר לי שאין הבדל בין שליטה זרה לשליטה מקומית.

אבישי ברוורמן: בכל המדינות שעבדתי בעולם היו מראים שיש הבדל.

אבישי ברוורמן: כשיש בעיות ביטחוניות מדיניות חברות זרות מוציאות חלק מהייצור, לעיתים מחקר ופיתוח.

אבישי ברוורמן: לחברות שמובלות על ידי אנשים שיש להם קשר למקום - במקרה שלנו קוראים לזה ציונות - חשוב להמשיך את זה הלאה.

אבישי ברוורמן: בנושא התעופתי ראינו את תחילתו של המשבר.

אבישי ברוורמן: באירועי הימים האחרונים היה את האיתות של חברות זרות שהפסיקו לטוס לנתב"ג יותר מ-48 שעות.

אבישי ברוורמן: רק חברות התעופה הישראליות השיבו אזרחים ישראלים הביתה.

אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים שתהיה תעופה ותחרות.

אבישי ברוורמן: אנחנו רואים את החשיבות שיש לחברות ישראליות בתעופה ובנושאים אחרים.

אבישי ברוורמן: אני מבקש שנבחן את פעילות חברות התעופה הישראלית, את ההחלטה של משרד התחבורה להעתיק טיסות מנתב"ג לשדה תעופה עובדה, את המוכנות של רשות שדות התעופה למצב הנוכחי, האם רשות שדות התעופה מוכנה למשברים ומה קורה קדימה.

אבישי ברוורמן: הנושא השני שיהיה יותר מאוחר יהיה נושא התעופה האזרחית בעקבות זה שסוגרים את הרצליה, סוגרים את שדה דב.

אבישי ברוורמן: אני לא רואה שום חלופה שקורית.

אבישי ברוורמן: זאת תהיה הישיבה הבאה.

אבישי ברוורמן: יש את הבעיה של התעופה האזרחית ומה שיקרה לפריפריה ואילת.

אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לערבב שמיטה בתשמישי מיטה.

אבישי ברוורמן: נתחיל עם הסקירה הראשונה.

<גיורא רום: אני לא כל כך התכוננתי לזה, כי רציתי לשמוע את הסקירה של מנכ"ל משרד התחבורה שרואה את התמונה בכללותה.

<גיורא רום: היה חשוב שנשמע אותו.

<גיורא רום: אולי הוא אמור להגיע, אולי הוא בדרכו.

<גיורא רום: יכול להיות שהוא ממש פה מעבר לפינה.

<קריאה: הוא במשרד החוץ.

אבישי ברוורמן: הוא במשרד החוץ.

אבישי ברוורמן: יכול להיות שהוא יתעכב שם.

אבישי ברוורמן: אני מציע שתתחיל.

אבישי ברוורמן: אם הוא יצטרך להוסיף, הוא יוסיף.

<גיורא רום: את האתגר של להמשיך לקיים את התעופה במובן של הקשר הבינלאומי של ישראל, אנחנו, רשות התעופה האזרחית, הנחנו לפתחנו כבר לפני כשנתיים.

<גיורא רום: בדרך כלל לא מטילים עלינו דברים, אנחנו מטילים על עצמנו.

<גיורא רום: כבר לפני שנתיים סימנו את זה לעצמנו בתור דבר שאנחנו צריכים לעשות, בעיקר לנוכח האפשרות שתיפרס סוללת כיפת ברזל בגוש דן.

<גיורא רום: סוללת כיפת ברזל יוצרת מצב מאוד מורכב מבחינת היכולת לקיים את הטיסות, כי אי אפשר לערבב את אזור ההגנה של כיפת ברזל שמגיע עד לב השמיים ואת הטיסה של מטוסים אזרחיים.

<גיורא רום: לצורך זה הקמתי צוות של רשות התעופה האזרחית יחד עם אנשי רשות שדות התעופה, שהם בסוף אלה שמפעילים את הדברים באמצעות הבקרה והפיקוח, יחד עם חיל האוויר, שזה החייל שמופקד על סוללת ברזל, במטרה למצוא איזה שהוא מודוס ויוונדי לתעופה האזרחית במצב של כיפת ברזל.

<גיורא רום: אני חושב שהגענו לקראת המבצע הזה, שלא ידענו שיקרה, די מוכנים, די בשלים, די מבינים את עולם התוכן, את הפונקציות המתמטיות, הפיזיקליות שמשפיעות על התנועה האווירית, את הנהלים שצריכים להיות שמחברים בין חיל האוויר ורשות שדות תעופה.

<גיורא רום: יש פה תפעול אזרחי צבאי קריטי עם לוחות זמנים של שניות.

<גיורא רום: באנו די ערוכים.

<גיורא רום: באנו ערוכים כך שאם אני בודק לפי התוצאות בשבועיים הראשונים, אף אחד לא הפסיק את פעילותו.

<גיורא רום: אחרי כ-7 ימים נדמה לי ש-korean air הפסיקה.

<גיורא רום: יש לה 3 תדירויות בשבוע.

<גיורא רום: אני לא יודע מאיזו סיבה - האם מסיבת כיפת ברזל, או שהיא השתמשה בזה כדי לא לבצע טיסות שהן לא רווחיות.

<גיורא רום: אני לא בוחן כליות ולב.

<גיורא רום: במהלך ההפעלה - כמו שקורה בהמון דברים שכשאתה מתחיל לעשות בפועל דבר שתכננת באופן תיאורטי, נדרשים התאמות ושינויים שנובעים מעצם העניין - קיימנו פגישות אצלי במשרד כל יום ב--12:00 בצהריים עם אנשי רשות שדות התעופה.

<גיורא רום: הלכנו והרחבנו את כושר הביצוע של התעופה, כי היה ברור שמה שלא נעשה יפגע בזרימה של התעופה.

<גיורא רום: התעופה נשענת, בין השאר, על לוחות זמנים מאוד קשוחים של זמני יציאה, זמני חזרה, סלוטים באירופה, זמני סבב על הקרקע, צינור שיש לנו באזור קפריסין.

<גיורא רום: יש לזה המון דברים שאני לא רוצה להיכנס אליהם.

<גיורא רום: ככל שחלפו הימים כך שיפרנו את הביצועים.

<גיורא רום: במהלך המבצע היו בממוצע כ-400 תנועות.

<גיורא רום: זה 200 נחיתות ו-200 המראות כל יום.

<גיורא רום: היו ימים שזה היה מגיע לכדי 500.

<גיורא רום: זה היה בסדר גמור.

<גיורא רום: היה האירוע עם הרקטה ביהוד, שבעקבות זה ה-FAA עשה מורטוריום של 24 שעות והחזיקו אחריו האירופאים.

<גיורא רום: פה הייתה עבודה מאוד מאומצת שיצא לי להוביל בניסיון ליצור איזה סיבוב פרסה בארצות הברית ובאירופה.

<גיורא רום: זה לקח בערך 3 ימים עד שהשלמנו את סיבוב הפרסה הזה.

<גיורא רום: לעניות דעתי – אני לא יודע אם זאת התשובה המדויקת - הם חשו הרבה כבוד לארגוני התעופה בארץ ולדרך שבה אנחנו מציגים את הדברים ומנתחים את הדברים.

<גיורא רום: גם הייתה לנו סדרה של 4 או 5 שיחות ועידה עם ה-FAA בשיתוף פעולה עם המטה לביטחון לאומי, שהוא מאוד אינסטרומנטלי, ועם אירופה.

<גיורא רום: השתתפתי בשיחת ועידה של משהו שנקרא EACCC, שזה European Aviation Crisis Coordination Cell.

<גיורא רום: הם קיבלו בסוף את ההסבר שלנו.

<גיורא רום: גם הוצאנו כמה מסמכים כתובים בשביל לנמק את זה בכתב, כדי שזה לא יהיה רק בעל פה.

אבישי ברוורמן: כשאתה מסתכל בדיעבד, האם אתה יכול להבין כאחד שישב בכובעים האלה למה ה-FAA קיבל את ההחלטה הזאת?

<גיורא רום: כן.

<גיורא רום: הם אמרו לנו שבוע לפני שזה קרה.

<גיורא רום: במשך כל השבועיים האלה היינו בקשר עם האירופאים ועם האמריקנים בשביל לשמור את הפעולה שלהם.

<גיורא רום: ה-FAA הביאו לידיעתנו את הנוהל שלהם שאומר שאם תיפול רקטה בטווח של פחות ממייל מהגדר, הם יצטרכו להפסיק את הטיסות ל-24 שעות.

<גיורא רום: ואכן הרקטה נפלה.

<גיורא רום: מכל השיחות שעשיתי לאחר מכן עם ה-FAA, הם אמרו לי שאין בזה שום עניין פוליטי או איזה משהו מסדר גודל שני או שלישי, אלא רק עניין של ההחלטה של ה-FAA.

<גיורא רום: הרקטה נפלה במייל נקודה 0.3.

<גיורא רום: הוא יכול היה לעשות כך או כך.

<גיורא רום: עוד לפני שמדדו עם הרולטקה את הטווח, כבר Delta ו-US Airways הפסיקו את הטיסות ביוזמתן.

<גיורא רום: הוא כבר הוכנס לתהליך אפילו בעל כורחו.

<גיורא רום: הוא לא היה יכול להגיד ל-Delta, להערכתי - -

אבישי ברוורמן: יש אנשים שניצלו את זה כדי ליצור עודף מתח בין מדינת ישראל לארצות הברית.

<גיורא רום: זה היה, לדעתי, עניין מקצועי.

<גיורא רום: בכל השיחות שניהלנו אחר כך איך לחדש את הטיסות עסקנו אך ורק באספקטים מקצועיים.

<גיורא רום: אני לא רוצה להיכנס אליהם, כי חלקם עוסקים בכיפת ברזל, שזה לא תחום האחריות הישיר שלי.

<גיורא רום: זה היה הסיפור.

<גיורא רום: הם חזרו.

<גיורא רום: אני רוצה להדגיש את עמדתי.

<גיורא רום: אנחנו לא מנסים לכפות על אף אחד לטוס לארץ.

<גיורא רום: אנחנו לא כמו הצופים שמעבירים זקנה את הכביש בכוח, אפילו אם היא רוצה להישאר על המדרכה הקודמת.

<גיורא רום: בן גוריון פתוח לעסקים.

<גיורא רום: מי שרוצה - יבוא, מי שלא רוצה, שיישאר בביתו.

<גיורא רום: אני שמח שהרוב המכריע של החברות חזרו.

<גיורא רום: נדמה לי שיש 3 שלא חזרו - Royal Jordanian, Air Sinai Korean כל היתר חזרו.

<גיורא רום: הם לא חזרו בהיקף הרגיל של הקיץ, אבל זה שיקול מסחרי שלהם.

<גיורא רום: רת"א לא נכנסת לשיקולים המסחריים של כל החברות.

<גיורא רום: זה לא תפקידנו ולא ענייננו.

<גיורא רום: אני חושב שבשבועיים הראשונים שבהם התקיימו הטיסות הייתה הצבעת אמון ברת"א ובתעופה האזרחית.

<גיורא רום: החזרה הייתה אפילו שבעתיים יותר מזה.

<גיורא רום: כל מי שהיה בצבא יודע שאחרי שמעלים כוננות קשה מאוד להוריד אותה.

<גיורא רום: לחזור בך אחרי שאתה עושה משהו זה מאוד קשה.

<גיורא רום: בזה שהם הסירו את האיסור הייתה הצבעת אמון לא מבוטלת, בטח של התעופה הישראלית.

אבישי ברוורמן: קרה האירוע הזה שנפלה רקטה ביהוד.

אבישי ברוורמן: מה הסתברויות שהדברים האלה יקרו עוד פעם?

אבישי ברוורמן: מה צופה פני עתיד?

<גיורא רום: אני לא רוצה לייצג את חיל האוויר.

<גיורא רום: אני מתעסק רק עם נתב"ג.

<גיורא רום: אני לא אחראי על יהוד, על אור יהודה או על בית דגן.

<גיורא רום: אני דואג רק למה שנמצא בשדה פלוס מייל.

<גיורא רום: לאזור הזה יש בחיל האוויר תשומת לב הכי גבוהה שאפשר להעלות על הדעת, בערך כמו של הקריה.

<גיורא רום: בנוסף לזה, יש מגבלות אחרות שקשורות להפעלת כיפת ברזל בנוכחות או אי נוכחות של מטוסים בכל מיני מצבים.

<גיורא רום: אני לא רוצה להיכנס לזה.

<גיורא רום: זאת מערכת מאוד מורכבת.

<גיורא רום: אנחנו נמצאים בקשר כמעט יום יומי עם חיל האוויר.

<גיורא רום: כשאני רוצה להעמיק חקר הם שולחים אלי קצין – אנחנו לא יכולים לדבר בטלפון על כל דבר - שמציג לי את הנתונים.

<גיורא רום: אני לא יודע מה יהיה בעוד שעה, מחר או בעוד שבוע, אבל אני יכול להגיד לך, כבוד היושב-ראש, שחיל האוויר ער בצורה בלתי רגילה לפרמטר של מייל אחד מסביב לגדר של בן גוריון.

<גיורא רום: חיל האוויר גם ער לזה שיירוטים של רקטות לא יתבצעו במקום שיגרום לשברים ורסיסים ליפול בבן גוריון, עד כמה שאפשר.

<גיורא רום: יש עשרות תכניות יירוט אוטומטיות ולא אוטומטיות.

<גיורא רום: הן מתוכננות כך שגם אם הרקטה תיורט, היא לא תיורט במקום בו - -

אבישי ברוורמן: אתה רומז שזאת הסיבה שלא יירטו את הרקטה על יהוד?

<גיורא רום: הרקטה הזאת זה כבר מים תחת הגשר.

<גיורא רום: אני לא רוצה להיכנס.

<גיורא רום: זה באחריות מפקד חיל האוויר.

<גיורא רום: אני לא רוצה להסביר שום דבר.

<גיורא רום: מפה ואילך אנחנו ממשיכים את הפעולה.

<גיורא רום: ידבר מנכ"ל רש"ת על היקף התנועות ועל התדירות שלהן.

<שמואל זכאי: אני אמשיך מהנקודה שבה גיורא הפסיק.

<שמואל זכאי: צריך להבין שיש פה מאמץ מוצהר של החמאס להשבית את התעופה האזרחית למדינת ישראל.

<שמואל זכאי: חאלד משעל הצהיר בקולו: "מצור תמורת מצור".

<שמואל זכאי: המאמץ החמאסי הזה לווה בעשרות רקטות שהיעד שלהן היה נמל התעופה בן גוריון.

<שמואל זכאי: גיורא אמר את זה.

<שמואל זכאי: הוא העיד על עצמו.

<שמואל זכאי: צריך להבין שמדינת ישראל הציבה מבעוד מועד מערכת שתוכננה במשך שנתיים.

<שמואל זכאי: שותפים למערכת הזאת רשות התעופה האזרחית, שאמונה על הרגולציה ועל ההנחיות של התעופה האזרחית במדינת ישראל, חיל האוויר, שסימן את זה כיעד הגנה אסטרטגי של מדינת ישראל באמצעות מערך כיפת ברזל, ורשות שדות התעופה, שאחראית על התפעול היום יומי.

<שמואל זכאי: יש כאן מספר שכבות הגנה ואבטחה מאוד מאוד מתוחכמות עם קשר יום יומי.

<שמואל זכאי: מהיום הראשון של המבצע יש קצין של חיל האוויר במגדל הפיקוח בנתב"ג שנמצא בתיאום, כמו שאמר גיורא, על הרמה של השניות.

<שמואל זכאי: יש לנו שניות להגיב.

<שמואל זכאי: יש קצין של פיקוד העורף, שיושב בחדר המצב שלי מהיום הראשון של המבצע.

<שמואל זכאי: היה ברור לנו שצריך לתת לזה מענה.

<שמואל זכאי: ב-14 היום הראשונים – מכאן אני אכנס לעניין - המערכת עבדה ללא שום הפרעות.

<שמואל זכאי: לאחר הנפילה ביהוד, כמו שגיורא תיאר, ה-FAA הוציא NOTAM.

<שמואל זכאי: לאחר מכן, חיקו אותו חברות התעופה האירופאיות.

<שמואל זכאי: מלבד חברות התעופה הישראליות, 27 חברות תעופה זרות המשיכו לטוס לנתב"ג.

<שמואל זכאי: למרות ה-NOTAM של ה-FAA , למרות שחברות התעופה האירופאיות הפסיקו לטוס, 27 חברות תעופה זרות המשיכו לטוס לתל אביב.

<שמואל זכאי: נתב"ג, אל מול הכוונה של החמאס, לא הפסיקה את התעופה הבינלאומית למדינת ישראל אפילו לא לרגע אחד.

<שמואל זכאי: אני מציע לעצמנו שאפילו לא ברמז נרמוז לחמאס ונגיד לעצמנו - זה פשוט רחוק כמזרח מהמערב, זה לא קשור לעובדות - שהקשר למדינת ישראל נותק אפילו לרגע אחד.

<שמואל זכאי: הוא לא נותק עד הרגע הזה.

אבישי ברוורמן: שמוליק, כולנו מבינים את זה.

אבישי ברוורמן: לאור הדברים האלה תמשיך עם הסיפור של עובדה, קצת מהבלגן שם והבעיות.

<שמואל זכאי: בלגן זה עניין יחסי.

<שמואל זכאי: מכיוון שהייתה רגישות כל כך גבוהה לעניין הזה, הוחלט על ידי ממשלת ישראל לעשות שני מהלכים.

<שמואל זכאי: מהלך ראשון זה לאפשר לכל הנוסעים הישראלים, בעקבות ההפסקה של הטיסות הזרות, לחזור הביתה.

<שמואל זכאי: המהלך הזה נעשה באמצעות 3 דברים מרכזיים.

<שמואל זכאי: בכל מקום שנתקעו נוסעים ישראלים שחברות זרות לא הטיסו לארץ, חברות התעופה הישראליות נכנסו לתוך העניין.

<שמואל זכאי: הם שינו והתאימו את סדר היום שלהן, שינו והתאימו את סוגי המטוסים שלהן כדי להביא מקסימום נוסעים ישראלים שנתקעו בחו"ל לארץ.

<שמואל זכאי: המהלך השני הוא מהלך ממשלתי שכוון לכיוון טורקיה.

<שמואל זכאי: החברות הטורקיות התנערו לחלוטין מאחריותן שמעוגנת באמנות תעופתיות כלפי נוסעים שאי אפשר להטיס לנמל היעד שלהם.

<שמואל זכאי: האמנות התעופתיות אומרות שאם הנוסע לא יכול לטוס מסיבה מסוימת למדינה, האחריות של חברת התעופה היא לשכן אותו בבית מלון, לדאוג לו ולהטיס אותו ליעד אחר שממנו הוא יכול להגיע ליעד שאליו הוא רוצה להגיע.

רוברט אילטוב: מה המשמעות של הדברים האלה?

רוברט אילטוב: ברגע שהוא מפר את האמנות הבינלאומיות, זורק את הלקוחות שלו החוצה ולא מטפל בהם, מה הכלים והסנקציות שלנו כדי לטפל באותן החברות שהזניחו את הלקוחות שלהן?

<שמואל זכאי: לנו אין כלים.

<שמואל זכאי: לנוסעים שנפגעו מהדבר הזה שמורה הזכות לתבוע את חברות התעופה.

רוברט אילטוב: המדינה יכולה לפעול?

<שמואל זכאי: אני לא יודע.

<שמואל זכאי: אני לא משפטן.

רוברט אילטוב: יש פה מישהו שיכול לענות על השאלה הזאת?

<אורי סירקיס: אני חושב שהכלים שיש לנתב"ג זה לאפשר לחברות האלו, כשהן יחזרו לטוס לפה, לקבל סלוטים בעדיפות נמוכה.

<שמואל זכאי: אנחנו לא בפעילות הענישה עכשיו.

<שמואל זכאי: אני רק מנסה לתאר את המצב.

<לאה ורון: יש הערת אזהרה כנגד מי שנוסע לטורקיה בימים האלה?

<שמואל זכאי: יש אזהרת מסע של משרד החוץ חודשים לפני המבצע.

<שמואל זכאי: נוצר מצב שיש 500 נוסעים של Turkish Airlines ו-Pegasus שתקועים באיסטנבול מבלי יכולת לנוע לשום מקום.

<שמואל זכאי: זה בערך 3000 נוסעים ישראלים שנמצאים באנטליה, שמסיימים את החופשה שלהם ופשוט אין להם איך לצאת.

<שמואל זכאי: אין חדרים בבתי המלון כי הגיעו אחרים.

<שמואל זכאי: הוחלט לחלץ את הנוסעים הישראלים מטורקיה.

אבישי ברוורמן: אני לא נוקט פה עמדה, אני רק רוצה להבהיר.

אבישי ברוורמן: שאל חבר כנסת אילטוב.

אבישי ברוורמן: האנשים קיבלו איזו שהיא אזהרה מסוימת.

אבישי ברוורמן: בחיים לפעמים אנשים לוקחים על עצמם את המחיר.

אבישי ברוורמן: הייתה החלטה שמשלם המסים הכללי נותן את כל הגיבוי לכל הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: השאלה היא לא רק ההתנהלות, אלא גם התמחור של כל הנושא הזה.

<לאה ורון: תציין באיזה עלות.

<שמואל זכאי: מנכ"ל משרד התחבורה יענה על העלות.

<שמואל זכאי: הייתה החלטה של ממשלת ישראל.

<שמואל זכאי: ב-18:30 בערב מתקיים אצלי הדיון לביצוע כל האופרציה הזאת.

<שמואל זכאי: בשעה 22:30 בערב המריא המטוס הראשון של אל על לאתונה.

<שמואל זכאי: הביצוע התבצע בצורה שבה חברות התעופה הטורקיות שמכרו את כרטיסי הטיסה לנוסעים הטיסו אותם מאיסטנבול ומאנטליה לאתונה במקום לתל אביב.

<שמואל זכאי: באתונה צברנו משהו כמו 4000 נוסעים ישראלים שהגיעו מאנטליה ואיסטנבול ומשם ברכבת אווירית ב-15 מטוסים.

<לאה ורון: באיזה חברות?

<שמואל זכאי: ישראייר, אל על, שנשאה בנטל העיקרי, וחברה בשם Bluebird שחכרנו את המטוסים שלה.

אבישי ברוורמן: כל החברות האלו קיבלו תשלומים על הטיסות?

<שמואל זכאי: כל החברות האלו יקבלו תשלומים.

<לאה ורון: רון חלפון, אתה יכול להתייחס לסוגיית התשלום, לסוגיית העלויות?

<רון חלפון: אני לא יכול להתייחס לשאלת העלויות.

<רון חלפון: אני יכול להתייחס לשאלתו של חבר הכנסת אילטוב.

<רון חלפון: למיטב ידיעתי, אין סמכויות למדינה מול חברות התעופה.

<רון חלפון: חוק פיצוי וסיוע, שנחקק פה בוועדת הכלכלה, החליט שהאכיפה תהיה אזרחית ולא ממשלתית, ולכן הכלי של הנוסעים הוא לתבוע את חברות התעופה.

<שמואל זכאי: עכשיו אני מגיע לעניין עובדה.

<שמואל זכאי: חלק מחברות התעופה שהודיעו שהן מפסיקות את הטיסות שלהן לנתב"ג שאלו אם הן יכולות לנחות בנמל תעופה אחר בתוך מדינת ישראל.

<שמואל זכאי: היעד שלנו היה, כמו שאמרתי, להחזיר את כל הישראלים הביתה.

<שמואל זכאי: למה צריך להחזיר את הישראלים מאיטליה, הרי איטליה לא דומה לטורקיה, זאת לא מדינה שיש עליה אזהרת מסע?

<שמואל זכאי: משום שבאמנות התעופתיות המקובלות, כשיש פורס מז'ור החברה מחויבת לנוסעים ל-24 שעות.

<שמואל זכאי: אחרי 24 שעות יורדת מחויבות החברה לנוסעים.

<שמואל זכאי: ב-24 השעות הראשונות היא מחויבת לשכן אותם בבית מלון.

<שמואל זכאי: הנוסע יכול להשתמש בבית המלון שיש לו התקשרות עם חברת התעופה, אבל הוא צריך לשאת את זה על עצמו.

<שמואל זכאי: אני אומר כאן באמירת סוגריים עם שלושה סימני קריאה שראש רת"א של מדינת ישראל אמר ש-Ben Gurion international airport is under safe and secure environment .

<שמואל זכאי: למרות ההצהרה הרשמית של מדינת ישראל הם החליטו מכל מיני סיבות – FAA, רת"אות שלהם, לא משנה מה- לא לטוס.

<שמואל זכאי: הוחלט אז על ידי שר התחבורה לפתוח את עובדה.

<שמואל זכאי: לפתוח את עובדה כדי להחזיר את הישראלים הביתה באמצעות חברות תעופה זרות שרוצות לנחות שם.

<שמואל זכאי: לגבי המשימה הזאת, שהייתה התכלית של פתיחת עובדה, לא הייתה שום בעיה.

<שמואל זכאי: 1800 נוסעים ישראלים שחברות התעופה שלהם רצו לנחות בעובדה' החזירו את הנוסעים ונחתו בעובדה ללא שום עיכוב.

<שמואל זכאי: על הפלטפורמה הזאת של מטוסים שנחתו רצו חברות התעופה הזרות, שכבר הנחיתו את המטוסים שלהן בעובדה, להטיס לצרכים מסחריים נופשים ישראלים שקנו כרטיסים מבעוד מועד לנופש שלהם בצפון איטליה.

<שמואל זכאי: אנחנו אישרנו את זה.

<שמואל זכאי: עובדה רחוק מנתב"ג 5 שעות נסיעות באוטובוס.

<שמואל זכאי: עובדה הוא נמל תעופה צבאי שמאושר לצאת משם לטיסות אזרחיות.

<שמואל זכאי: יש בו בסך הכל 4 עמדות חניה למטוסים אזרחיים.

<שמואל זכאי: באישור מיוחד של רת"א ניתן להוסיף עוד שני מטוסים שחונים על מסלול הסעה שנקרא קושרת שמחבר בין הרחבות לבין המסלול.

<שמואל זכאי: הנוסעים האלה הגיעו לנתב"ג, הועלו על אוטובוסים ושונעו לעובדה.

<שמואל זכאי: המטוסים שהגיעו לעובדה הגיעו באיחורים שלא תלויים במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: אתה אומר שלא הייתה בעיה להביא את ה-1800, אבל ברגע שחיברו את זה עם ההטסה של ישראלים אחרים דרך עובדה נוצר שם בלגן של עודף ביקוש של המקום, תשתיות שלא עמדו.

אבישי ברוורמן: זאת הייתה הבעיה.

<שמואל זכאי: נכון.

<שמואל זכאי: נוצר עומס.

אבישי ברוורמן: מי היה יכול למנוע את זה?

<שמואל זכאי: נוצר עומס כזה שנמל התעופה בעובדה לא יכול היה לעמוד בו.

אבישי ברוורמן: זה לא היה צפוי?

אבישי ברוורמן: לא היה ברור שזה יקרה?

<שמואל זכאי: היה צפוי שזה יקרה, ואכן זה קרה, אבל אנחנו יצאנו מנקודת הנחה שמעבר לאי נוחות, ונגרמה אי נוחות לנוסעים שבסופו של דבר הביאה לזה שהיה delay של שעתיים ל-12 שעות ביציאה של הנופשים הישראלים - -

אבישי ברוורמן: הם היו מעדיפים לחכות 12 שעות, להיטלטל ולהגיע לורונה - -

<לאה ורון: רק של אותם נוסעים שהיו אמורים לטוס מעובדה, או שגם הקליטה של הנוסעים שהגיעו לעובדה מטיסות מחו"ל?

<שמואל זכאי: הכניסה התבצעה בדיוק לפי התכנון.

<שמואל זכאי: 1800 נוסעים ישראלים שנתקעו בחו"ל הגיעו לעובדה במקום לנתב"ג, כי חברת התעופה ששינעה אותם בחרה לנחות בעובדה ולא בנתב"ג.

<שמואל זכאי: הם נחתו, הועלו על 45 אוטובוסים, הובלו על ידי רשות שדות התעופה לנתב"ג, ומשם פוזרו לבתיהם.

<שמואל זכאי: זה באשר לכניסות.

<שמואל זכאי: לגבי היציאות, היו עיכובים שחלקם נבעו מזה - -

אבישי ברוורמן: שמוליק, אתה אומר שאולי הטעות הייתה קבלת ההחלטה שאומרת שהצרכנים יעדיפו, ואני מקצין את זה, סבל של 12 שעות בשביל להגיע לורונה באמצעות עובדה מאשר להיתקע בארץ.

אבישי ברוורמן: זה מה שאתה פחות או יותר אומר?

<שמואל זכאי: לא, הצרכנים לא ידעו שייגרם להם הסבל הזה.

אבישי ברוורמן: הם לא ידעו, אבל אתה אומר שהם היו מעדיפים את זה.

<שמואל זכאי: יש רק 30 נוסעים שבחרו לא לטוס ולבטל את הטיסה שלהם.

<שמואל זכאי: כל יתרת 1300 הנוסעים נסעו.

אבישי ברוורמן: השאלה שלי היא לגמרי פשוטה, כי מה שהיה היה.

אבישי ברוורמן: יש גם דיווחים – אני לא יודע, זה היה בחלק מהעיתונות – שיש נוסעים שהמתינו 3 שעות בתוך המטוס.

<שמואל זכאי: נכון.

אבישי ברוורמן: זאת בעיה לשבת 3 שעות במטוס.

אבישי ברוורמן: אם על פי המידע שיש לך עכשיו האירוע הזה היה חוזר, האם זה היה הפתרון, או שהיו צריכים להגיד, "רבותיי, לא טסים לורונה, יש פתרון חלופי"?

אבישי ברוורמן: האם כאשר יש לך את כל האינפורמציה אחרי מעשה היית נוקט באותה פעולה, או שהיית עושה את זה אחרת?

<שמואל זכאי: הייתי עושה את זה אחרת.

<שמואל זכאי: לגבי כל הלקחים מהאירוע הזה ומה יכולנו לעשות טוב יותר ביצענו תחקיר, כי זה יכול לקרות גם מחר בבוקר.

<שמואל זכאי: אנחנו עדיין בלחימה.

<שמואל זכאי: כל הלקחים שלנו כבר הופקו.

<שמואל זכאי: הם הורדו לגופים המבצעים.

יצחק וקנין: השאלה נהיית עוד יותר קשה.

יצחק וקנין: כמי שקצת טיפל בחקיקה בנושא של מנחתים.

יצחק וקנין: אם אין לנו נתב"ג, קח אקדח ותתאבד.

יצחק וקנין: מה אומרים לנו?

יצחק וקנין: אני לא פעם דיברתי.

יצחק וקנין: חבל שמנכ"ל משרד התחבורה לא פה.

יצחק וקנין: גם השר היה צריך להיות בדיון הזה.

יצחק וקנין: מחר סוגרים את שדה דב.

אבישי ברוורמן: זה הדיון הבא.

יצחק וקנין: אלו ההשלכות.

יצחק וקנין: מה קורה מחר עם הרצליה?

יצחק וקנין: ריבונו של עולם, המדינה לא יכולה להישען על מקום אחד.

יצחק וקנין: מישהו היה צריך לתת את הדעת על זה.

יצחק וקנין: מה אתה עושה אם אין לך את נתב"ג?

יצחק וקנין: חבר'ה, אנחנו נמצאים במדינה שהאיומים עליה הם מכל פינה.

יצחק וקנין: אם החיזבאללה מחליט שהוא מרים את הכלים שלו, מה אנחנו עושים פה?

יצחק וקנין: סוגרים את המדינה למחרת.

אבישי ברוורמן: יש פה אנשים עם ותק.

אבישי ברוורמן: העדתי לפני ועדת סוארי.

אבישי ברוורמן: נאבקתי ששדה התעופה יהיה בנבטים.

אבישי ברוורמן: ישבנו כאן ובמקומות אחרים על השאלות.

אבישי ברוורמן: גיורא, גם אתה ישבת פה.

אבישי ברוורמן: מה שנשאר זה רק נתב"ג מכל הדיונים האלה.

יצחק וקנין: זה זועק לשמיים.

יצחק וקנין: אם סוגרים את שדה דב, סוגרים את השני, גמרו את המדינה הזאת.

יצחק וקנין: אני לא יודע איך מקבלים את ההחלטות מבלי למצוא חלופות.

יצחק וקנין: או שאין שיקול דעת, או שאין שיקול מעמיק.

יצחק וקנין: אני פונה בצורה מאוד רצינית.

יצחק וקנין: רבותיי, אנחנו במצב בלתי אפשרי.

יצחק וקנין: מציאות כזאת שחווינו בשבוע שעבר יכולה לקרות מחר ובעוד שבועיים.

יצחק וקנין: אנחנו משותקים לגמרי, המדינה משותקת.

יצחק וקנין: מזל שיש לנו את אל על.

יצחק וקנין: אם ימכרו את העסק הזה וימכרו את ישראל, לא יישאר פה שום דבר.

יצחק וקנין: אני לא יודע במי נהיה תלויים.

יצחק וקנין: אני מקצין את הדברים בכוונה.

יעקב ליצמן: אני תומך בכל מילה שחבר הכנסת וקנין אמר.

יעקב ליצמן: אני רוצה לשאול שאלה שנוגעת לדברים.

יעקב ליצמן: אני זוכר שאחרי האסון בניו יורק הממשלה פנתה אלי כיושב-ראש ועדת הכספים באישון לילה.

יעקב ליצמן: היו צריכים לצאת מטוסים ב-24:30.

יעקב ליצמן: כל חברות הביטוח סירבו לבטח את אל על.

יעקב ליצמן: בעקיפין זה היה גם עם ארקיע, אם אני לא טועה.

יעקב ליצמן: ביקשו אז שאני אאשר להם ביטוח דרך ענבל.

יעקב ליצמן: עשיתי את זה.

יעקב ליצמן: ארקיע באה אז בטענות למה היא לא.

יעקב ליצמן: גם את זה אישרתי.

יעקב ליצמן: האם בעקבות מה שקורה בימים האחרונים חברות הביטוח העלו את הפרמיות?

יעקב ליצמן: האם מבקשים את זה?

יעקב ליצמן: אם כן, אני רוצה להגיד שזה לא שייך לחברות, זה צריך להיות על הממשלה.

אבישי ברוורמן: אנחנו תכף נתייחס, חבר הכנסת ליצמן - יושבים פה נציגי החברות - לשאלה הזאת.

אבישי ברוורמן: ברשותך אני רוצה להתחיל עם השאלה האסטרטגית ששאל איציק, לאור העובדה ששמואל זכאי אמר שהוא היה עושה את הדברים אחרת.

אבישי ברוורמן: מה למדנו?

אבישי ברוורמן: האם היה נוהל חירום להפעלה של עובדה?

אבישי ברוורמן: האם הוא הופעל כתקנו?

אבישי ברוורמן: מדוע המתינו אנשים בנוהל הזה 3 שעות במטוס?

אבישי ברוורמן: ספציפית, בלי להיכנס לפרטים, מה התיקונים שצריכים לעשות אם חס וחלילה נעמוד, כמו שנאמר פה, לפני אירוע נוסף בקרוב?

<שמואל זכאי: אני אתחיל מהסוף.

<שמואל זכאי: הלקח המרכזי שהופק מהאירוע הזה הוא שאנחנו צריכים להתאים את לוח הזמנים של הגעת המטוסים לעובדה ליכולת של נמל תעופה עובדה ושל הצוות שנמצא שם, עם תגבורים שהוא מקבל מנתב"ג, לטפל בדבר הזה.

<שמואל זכאי: לא להעמיס עליו יותר ממה שהוא יכול לעשות.

<שמואל זכאי: התשתיות שם מוגבלות.

<שמואל זכאי: הלקח המרכזי הוא לווסת את התמונה בצורה כזאת שאפשר לטפל בנוסעים באופן סביר והגיוני.

<שמואל זכאי: בקשר לנוהל.

<שמואל זכאי: יש נוהל קיים ומתורגל.

<שמואל זכאי: קוראים לנוהל הזה "נוהל כנפי כסף".

<שמואל זכאי: הנוהל הזה נועד למקרה שבו נתב"ג מושבת לחלוטין.

<שמואל זכאי: נתב"ג לא היה מושבת אפילו לרגע אחד.

אבישי ברוורמן: זה כנפי ארד, לא כסף.

<שמואל זכאי: סוג של כנפיים.

<שמואל זכאי: בהקשר לשאלה של נמל תעופה משלים.

<שמואל זכאי: העמדה של רשות שדות תעופה - אני יודע שזאת גם עמדת משרד התחבורה - כאנשי תעופה - -

יעקב ליצמן: הממשלה - -

<שמואל זכאי: כמי שמבינים בעניין הזה אנחנו תומכים בכל מילה שאמרת.

<שמואל זכאי: כל דבר שאוסיף רק גורע.

<שמואל זכאי: צריך להיות נמל תעופה משלים.

יצחק וקנין: אני חייב להפסיק אותך.

יצחק וקנין: זה שייך לדיון הבא.

יצחק וקנין: אני אומר לך שיש פה איזו שהיא עצימת עיניים.

יצחק וקנין: במשרד התחבורה לא מדברים את מה שאתה אומר.

יצחק וקנין: אני אומר לך את זה באחריות.

יצחק וקנין: הם הולכים לסגור את שדה דב – זה כבר בתהליך - והולכים לסגור את הרצליה.

יצחק וקנין: אני לא יודע לאן זה הולך להגיע.

אבישי ברוורמן: זה הדיון הבא.

<שמואל זכאי: בשדה דב והרצליה אי אפשר להנחית תעופה בינלאומית בסדרי הגודל של המטוסים שנוחתים בנתב"ג.

<ניר דגן: שמוליק, בשדה דב אפשר.

<שמואל זכאי: עם כל הכבוד, ניר, 747 לא יכול לנחות בשדה דב.

אבישי ברוורמן: אין ספק שבישראל יש מחדל איום של שנים.

אבישי ברוורמן: 16 שנים הייתי נשיא אוניברסיטה ו-8 שנים אני בפוליטיקה.

אבישי ברוורמן: אחרי 3 שנים כבר נתתי את העדות בוויכוח על שדה תעופה נוסף.

אבישי ברוורמן: מאז שום דבר לא קרה.

יצחק וקנין: אני צריך להגיד פה הרבה תודה לגיורא.

יצחק וקנין: כדי שנעלה מקטגוריה 2 ל-1 פעלנו פה במהירות במשך שנה.

יצחק וקנין: אני חושש שמה שקורה עלול להוריד אותנו בחזרה.

יצחק וקנין: ההתייחסות שלנו לשדות התעופה ולאלטרנטיבות עלולה להוריד אותנו.

יצחק וקנין: משרד התחבורה, תשמעו טוב מה שאני אומר.

יעקב ליצמן: שאלתי בקריאת ביניים מה עמדת הממשלה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לפרוטוקול לדעת את זה.

אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לדבר בזמן מלחמה כי זה כואב לי, אבל אני אתייחס כאילו אין מלחמה וזה זמן שלום.

אבישי ברוורמן: לצערי, ממשלת ישראל זה מזמן כל אחד לעצמו ואלוהים לאף אחד.

אבישי ברוורמן: שנים מדברים.

אבישי ברוורמן: אני חוזר, כמו קאטו הזקן, על כך שהמשילות בישראל היא מהגרועות בעולם השלישי בעסקים, בבנייה.

אבישי ברוורמן: למה?

אבישי ברוורמן: כי כל אחד עובד לעצמו, כשבאמצע יש עודף בירוקרטיה.

אבישי ברוורמן: אין פרויקטים לאומיים.

אבישי ברוורמן: תודה לאל שיש כזאת עוצמה של העם הזה שעדיין סוחב את הסיפור הזה.

<גיורא רום: אני לא יכול לומר בשם הממשלה.

<גיורא רום: לא הסמיכו אותי.

<גיורא רום: אני יכול להגיד לכם את עמדת רשות התעופה האזרחית.

<גיורא רום: בסוף שנת 2010 הוצאנו מסמך מאוד ברור שהבהיר את הצורך.

<גיורא רום: זה לא שדה תעופה משלים.

<גיורא רום: המילה הזאת "משלים" היא מילה לא לעניין.

<גיורא רום: מדובר על שדה תעופה בינלאומי שני.

<גיורא רום: אנחנו חושבים שהוא צריך להיות בצפון.

<גיורא רום: התחיל מהלך של שנים שבו הרבה אנשים טובי לב חשבו שצריך לעשות את זה בדרום.

אבישי ברוורמן: כולל עבדך.

<גיורא רום: אני יודע.

<גיורא רום: אנשים טובי לב וחסרי מושג.

<גיורא רום: ישבתי איתך שעה וחצי.

<גיורא רום: אני אומר לך ששינית את דעתך.

<גיורא רום: זה היה לי לכבוד.

<גיורא רום: אני חושב שבשנה וחצי האחרונות שכנענו את מערכת הביטחון, את חיל האוויר וגם את הצד האזרחי.

<גיורא רום: אני לא יכול לדבר בשם שר התחבורה והבטיחות בדרכים, אבל אני חושב שהוא קיבל את זה ששדה התעופה השני הבינלאומי צריך להיות בבסיס רמת דוד.

<גיורא רום: הוא צריך להפוך לשדה אזרחי שבהסדר מסוים ייתן לחיל האוויר להשתמש בו באופן מוגבל ובהתאם לצרכים הביטחוניים.

<גיורא רום: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים מגלה לאחרונה סימנים של פעילות בכיוון של רמת דוד.

<גיורא רום: זה מתחיל בזה שרשות התעופה האזרחית יוזמת ומתכננת התקשרות עם גוף ייעוץ בינלאומי בוושינגטון, שנקראMIT Research .

<גיורא רום: גוף מאוד מרשים.

<גיורא רום: הוא ייתן לנו את כל הניתוח לגבי המרחב האווירי והאפשרות לקיים את זה.

<גיורא רום: במקביל צריך להציג לממשלה את זה.

<גיורא רום: שלחתי מכתב מאוד מפורט למנכ"ל משרד התחבורה לפני כ-10 ימים.

<גיורא רום: אבישי, תאמין לי, כתבתי באותיות גדולות מה צריך לעשות צעד צעד.

<גיורא רום: אני בטוח שאנשי משרדי התחבורה יובילו את זה בעוצמה המתבקשת ובסופו של דבר יקום השדה ברמת דוד.

<גיורא רום: זה מה שצריך להיות.

<שמואל זכאי: אני בטוח שלא קאטו אמר את זה, אבל בסיטואציה הזאת לא אלמן ישראל.

<שמואל זכאי: אל מול מאמץ של ארגון טרור להשבית את התעופה האזרחית במדינת ישראל, עמדה ועומדת מדינה שמנעה ממנו את ההישג הזה.

<שמואל זכאי: נתב"ג והתעופה האזרחית למדינת ישראל לא הושבתו אפילו לרגע אחד.

<שמואל זכאי: אני לא מכיר שום מדינה בעולם המערבי שעל חשבונה מגייסת תוך 4 שעות פלטפורמות אוויריות, כלומר מטוסים, מחלצת 4000 ישראלים שנמצאים בפינות שונות ברחבי העולם ומביאה אותם הביתה.

<שמואל זכאי: כל הנושאים שעלו כאן והם מאוד מאוד חשובים לגבי נמל תעופה נוסף וכן הלאה בולטים על רקע המצב, אבל כמו שגיורא אמר, הם לא חדשים.

<שמואל זכאי: ביום שאחרי צריך להחיש את תהליך קבלת ההחלטות ולהביא אותם לביצוע, משום שכנראה זה דבר הכרחי.

<שמואל זכאי: זה לא דבר שניתן, אלא דבר הכרחי שיהיה למדינת ישראל.

<גיורא רום: דיברתי על זה עם ראש הממשלה איזה 20 דקות.

<גיורא רום: הסברתי לו למה זה צריך להיות רמת דוד.

רוברט אילטוב: אתה יכול בקצרה להסביר גם לנו למה זה צריך להיות ברמת דוד ולא בדרום?

<גיורא רום: שדה תעופה מורכב משני דברים.

<גיורא רום: א', ממה שמונח על הקרקע.

<גיורא רום: את זה רוב האנשים מבינים.

<גיורא רום: מעל שדה תעופה מונחת קוביית אוויר ענקית פרטית של שדה התעופה.

<גיורא רום: דרכה נכנסים מטוסים ויוצאים מטוסים.

<גיורא רום: מטוסים שלא הצליחו לנחות צריכים ללכת סביב.

<גיורא רום: זאת קוביית אוויר מאוד גדולה.

<גיורא רום: אין אפשרות להכניס את קוביית האוויר הזאת בין קוביות האוויר שכבר קיימות בדרום בין חצרים ונבטים, שדה תעופה רמון והנתיבים של חיל האוויר שיורדים דרומה של מטוסי הקרב שחוזרים מהצפון.

<גיורא רום: אין אפשרות להשחיל את קוביית האוויר הזאת.

רוברט אילטוב: בצפון אפשר לעשות את זה?

<גיורא רום: בצפון אנחנו חושבים שאפשר.

<גיורא רום: MIT Research תעשה עבורנו את הניתוח המדויק.

רוברט אילטוב: היא תעשה ניתוח על הצפון ועל הדרום, או שרק על הצפון?

<גיורא רום: אני חושב שרק בצפון.

<גיורא רום: חבר הכנסת אילטוב, עזוב רגע את קוביית האוויר.

<גיורא רום: תיקח את מדינת ישראל ותחלק אותה ל-3 שלישים.

<גיורא רום: תראה שבשלישי המרכזי חיים 3 ושלושת רבעי מיליון אנשים, בשליש הצפוני שניים ושלושת רבעי, ובשליש הדרומי אחד ושלושת רבעי.

<גיורא רום: אתה שואל את עצמך מה מרכז הכובד של הביקוש, איפה הביקושים.

<גיורא רום: אם בסוף זה יהיה בנבטים - -

אבישי ברוורמן: גיורא, אני לא רוצה לפתוח את כל הדיון הזה עכשיו.

אבישי ברוורמן: היה דיון בוועדת הכלכלה בראשותי ב-24 ביוני 2013.

אבישי ברוורמן: אני קורא: "אם לא רוצים להגיע למצב שאין איפה לנחות ולהמריא, צריך לקבל את ההחלטה על הקמת השדה המשלים - נקרא לו נוסף - כבר בחודשיים הקרובים".

אבישי ברוורמן: מי אמר את זה?

אבישי ברוורמן: שר התחבורה כץ בתגובה לשאלתי.

אבישי ברוורמן: רבותיי.

אבישי ברוורמן: זה היה ביוני 2013.

אבישי ברוורמן: צריך להגיע להחלטה.

אבישי ברוורמן: אנחנו נקיים פה דיון.

אבישי ברוורמן: הגיע הזמן לחתוך את הבירוקרטיה, לזוז ולהקים פה עוד שדה.

אבישי ברוורמן: על דרום או צפון נדון לחוד.

אבישי ברוורמן: צריך לגמור את זה.

אבישי ברוורמן: אם אי אפשר מסיבות ביטחוניות ואחרות בדרום, שיהיה בצפון.

אבישי ברוורמן: צריך להחליט ולהתקדם.

אבישי ברוורמן: אנחנו שומעים על מצב חברות התעופה.

אבישי ברוורמן: אמרנו שאל על עשתה עבודה יפה.

אבישי ברוורמן: אמרתי לך בשיחה בינינו שצריך לפעמים למכור דברים נכונה.

אבישי ברוורמן: אל תסביר לנו את הכרטיסים אלף פעמים, כי לא יצאת טוב עם הדבר הזה.

אבישי ברוורמן: מה המצב שלכם?

אבישי ברוורמן: שאל חבר הכנסת ליצמן על העניין של הביטוחים.

אבישי ברוורמן: לאור המצב שיהיה קדימה, מה המצב של חברת אל על?

<דוד מימון: תודה רבה על ההזדמנות ועל הדיון החשוב הזה.

<דוד מימון: אני חושב שזאת הפלטפורמה הנכונה להציג את המצב של חברות התעופה בעקבות מבצע צוק איתן.

<דוד מימון: אנחנו עדים בשבוע הרביעי למבצע לעצירה מוחלטת של הזמנות של תיירים לחודשים הקרובים.

<דוד מימון: אני מדבר על יולי, אוגוסט, ספטמבר ואוקטובר.

<דוד מימון: ההזמנות היחידות הן ממש בודדות.

<דוד מימון: זה טפטוף קטן, בעיקר יהודים שרוצים להזדהות עם העם היהודי.

<דוד מימון: הם מגיעים לפה רק בשביל להזדהות.

<דוד מימון: אין כניסה של הזמנות של תיירים.

<דוד מימון: בהתחלה הייתה יציאה יפה של ישראלים, הפגיעה הייתה זניחה, אבל ככל שהמבצע נמשך יש פגיעה גם של ישראלים.

<דוד מימון: לא באותם היקפים של התיירים, אבל עדיין יש פגיעה.

<דוד מימון: כשהמשפחה נלחמת בעזה, לא משנה אם זה בן, אב, אח או קרוב משפחה, אין מצב רוח לטוס, כולם בדאגה פה בארץ.

<דוד מימון: עשינו איזו שהיא הערכה ראשונית לפני כשבוע.

<דוד מימון: אנחנו כחברה ציבורית מחויבים לדווח לרשות החברות.

<דוד מימון: אנחנו דיווחנו על הכנסות צפויות של כמעט 50 מיליון דולר.

<דוד מימון: אני מדבר רק על הרבעון השלישי.

אבישי ברוורמן: דוד, מה הגירעון המצטבר שלכם היום?

<דוד מימון: כל שנה אנחנו מדווחים.

<דוד מימון: יש לנו הון עצמי חיובי.

<דוד מימון: אני לא אפרט מעבר לזה כרגע.

<דוד מימון: המצב הוא שרק ברבעון השלישי אנחנו מדווחים על הפסד הכנסות צפוי של כמעט 50 מיליון דולר.

<דוד מימון: מניסיון עבר בשלל מבצעים פחות ארוכים ומסובכים מאלה השיקום של התיירות לקח בין 4 ל-6 חודשים.

<דוד מימון: יש מדינות, כמו צרפת, שזה 4 חודשים.

<דוד מימון: יש מדינות, כמו גרמניה, שזה 6,7,8 חודשים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שאם זה יהיה עד סוף השנה נהיה בצרה צרורה.

<דוד מימון: נכון.

<דוד מימון: עוד לא עשינו הערכת נזק לרבעון הרביעי.

<דוד מימון: נצטרך לעשות את זה לקראת אמצע אוגוסט כאשר נדווח על הרבעון השני.

<דוד מימון: אנחנו חושבים שהנזק יגדל.

<דוד מימון: אנחנו חושבים שזאת הפלטפורמה להניע את התהליך.

<דוד מימון: ממשלת ישראל צריכה להתייחס לעולם התיירות והתעופה כמו שהיא מתייחסת לפיצוי שהיא נותנת לעסקים הקטנים בעוטף עזה.

<דוד מימון: אל על הוכיחה בשבועיים האחרונים שבלעדיה כנראה מדינת ישראל הייתה נעצרת.

<דוד מימון: עם כל הכבוד לאותן 29 חברות התעופה שטסו לפה, אנחנו נשאנו ברוב הנטל.

<דוד מימון: חברת אל על הציעה רכבת אווירית של 11 טיסות כדי להביא 2500,2600 נוסעים ביממה אחת.

<דוד מימון: אני חושב שזה אומר דרשני.

יעקב ליצמן: האם יש לכם הוצאות ביטחון בעקבות המבצע, חוץ ממה שדיברתי על הביטוח?

<דוד מימון: גם לביטוח אני רוצה להתייחס.

<דוד מימון: הטסנו 7000 נוסעים של חברות זרות מכל קצווי העולם למדינת ישראל ללא תוספת תשלום.

<דוד מימון: מי שנשא בתשלום לאל על בסכום סימבולי לחלוטין, בין 20 ל-300 דולר, היו החברות הזרות.

<דוד מימון: יושב פה מנכ"ל יאט"א, הוא יכול להסביר את מה שאני אומר בצורה מקצועית.

<דוד מימון: כל זה חברת אל על עשתה בתקופה של השבועיים האחרונים.

<דוד מימון: חברת אל על גם ויתרה על דמי ביטול בסך מאות דולרים לכל כרטיס - עלות כוללת של מיליוני דולרים מתחילת המבצע עד היום - לא רק למחזיקי צו 8, אלא לכל מי שמחזיק כרטיס טיסה, לא משנה אם הוא מגויס או לא מגויס.

<דוד מימון: כולם קיבלו את הפטור.

<דוד מימון: כל מי שרק רצה בכך.

<דוד מימון: אם המבצע יימשך, ומי יודע כמה הוא יימשך ומה הסיכונים הגדולים שאנחנו יכולים להיחשף אליהם בשבועות הקרובים - - אנחנו חושבים שממשלת ישראל צריכה לדון בסיוע דחוף לחברות התעופה - גם לדון בסקטורים נוספים בתיירות - בצמצום תשלומים עבור תשתיות בנתב"ג.

<דוד מימון: אני מבין שגם נתב"ג נפגעת.

<דוד מימון: אין לי טענה.

<דוד מימון: אני לא חושב שהכסף צריך לבוא מנתב"ג.

<דוד מימון: ממשלת ישראל צריכה לפצות את נתב"ג, כאשר נתב"ג צריכה לפצות את חברות התעופה.

<דוד מימון: אנחנו לא נוכל לשלם את כל האגרות שקיימות היום.

<דוד מימון: זה ארנונה, זה כל התשתיות שאנחנו משלמים בשדות התעופה.

<דוד מימון: אנחנו משלמים עשרות מיליוני דולרים בשנה.

<דוד מימון: אם תיקחו תקופה של חצי שנה זה עשרות מיליונים.

<דוד מימון: ממשלת ישראל, לדעתי, צריכה לשפות את חברות התעופה הישראליות.

<דוד מימון: אני לא מדבר בשם אל על, אני מדבר בשם כל התעופה הישראלית.

<דוד מימון: יש הזדמנות למדינת ישראל להכריז על "טוס כחול לבן".

<דוד מימון: שר התחבורה פנה לחשבת הכללית באוצר בבקשה לאשר עד סוף השנה לטוס כחול לבן לכל החברות הישראליות.

<דוד מימון: לצערי, טרם הגיעה תשובה.

אבישי ברוורמן: מה המשמעות של "טוס כחול לבן"?

<דוד מימון: המשמעות שפקידי ממשלה - -

אבישי ברוורמן: כל הממסד הישראלי - -

<דוד מימון: אנחנו נבקש שיטוסו בישראייר, בארקיע ובאל על.

אבישי ברוורמן: אלא אם כן זה לא מסתדר.

<דוד מימון: נכון, כמו שקורה במדינת ארצות הברית.

<דוד מימון: בארצות הברית אין מצב שפקיד אמריקני מהשלטון יטוס בחברה שאינה אמריקנית.

<דוד מימון: אין מצב כזה.

<דוד מימון: בתקופת החשכ"ל שונתה ההנחיה במדינת ישראל.

<דוד מימון: אני אומר לפחות לתקופה של חצי שנה, שנה נטוס כחול לבן, נתמוך בחברות התעופה הישראליות.

<דוד מימון: זאת אפשרות לא מסובכת, לא מורכבת.

<דוד מימון: אני מקווה שייענו לבקשת שר התחבורה ויאשרו את זה.

יעקב ליצמן: היום כל משרד ממשלתי קובע לעצמו?

<דוד מימון: לא, הוא פונה לסוכנות הנסיעות של ממשלת ישראל, שקוראים לה ענבל, והיא מחליטה במה טסים.

<דוד מימון: חלק באל על, חלק בחברות הזרות.

<דוד מימון: הרבה מאוד טסים ב-Turkish.

<דוד מימון: מדובר באותם טורקים שזכאי תיאר איך הם תקעו 4000 נוסעים.

יעקב ליצמן: חברת ענבל מחליטה?

<דוד מימון: כן.

<דוד מימון: ענבל היא חברה ממשלתית.

<דוד מימון: יש לה סוכנות נסיעות.

יצחק וקנין: אני חושב שצריך לחזק את מה שהוא אומר.

יצחק וקנין: אני לא יודע באיזו דרך.

יצחק וקנין: צריך לחשוב איך מחזקים את הנושא הזה.

יצחק וקנין: אני חושב שהוא צודק לחלוטין.

אבישי ברוורמן: אנחנו ניתן לכם את הגיבוי לזה.

יצחק וקנין: אני חושב שצריך לעשות כל פעולה מבחינת חקיקה כדי לסגור את הפינה הזאת.

<דוד מימון: מה לגבי השאלה של חבר הכנסת ליצמן בעניין הביטוח?

<דוד מימון: קיבלנו לפני כשבוע פנייה מחברות הביטוח שמבטחות את חברת אל על.

<דוד מימון: הן שואלות שאלות קשות.

<דוד מימון: אנחנו מסתייעים ברת"א שתיתן תשובות שנוכל להעביר לחברות הביטוח.

<דוד מימון: נתנו לנו שבוע.

<דוד מימון: הם יכולים בהתראה של שבוע להודיע שהם מסירים את הביטוח מחברות התעופה, ואז מדינת ישראל בצרה צרורה.

<דוד מימון: כרגע זה לא המצב.

<דוד מימון: הם רק ביקשו הבהרות.

אבישי ברוורמן: הם יכולים להעלות את הפרמיה?

<דוד מימון: הם יכולים להעלות את הפרמיה בוודאות.

<דוד מימון: מי שקורא היום עיתונים יודע שכבר מדברים על העלאת הפרמיה, ללא קשר למבצע צוק איתן, בגלל מה שקורה באוקראינה, אולי במלזיה.

<דוד מימון: כבר מדברים על העלאת הפרמיה.

יעקב ליצמן: מה שקורה באוקראינה זה לא עניין שאנחנו נדרוש.

יעקב ליצמן: מה שקורה כאן - -

אבישי ברוורמן: צריך להעלות את זה.

אבישי ברוורמן: יש לך הערכה לדברים כאלה?

<דוד מימון: אנחנו עוד לא יודעים.

<דוד מימון: מדובר במיליוני דולרים.

יעקב ליצמן: האזרח ישלם את זה.

אבישי ברוורמן: תמיד זה - -

<דוד מימון: יש חוק שירותי תעופה במדינת ישראל, שעבר לפני שנה, שנה וחצי.

<דוד מימון: אנחנו מבקשים שתהיה החרגה בתקופת החירום לכללים הנוקשים של היקף השעות לגבי עיכובים, כי לפעמים זה לא תלוי בך.

<דוד מימון: אם יש כרגע בעיה של מטוס שנתקע בגלל סבבים ארוכים יותר, בגלל הסעות ארוכות יותר, בגלל שכיפת ברזל לא מאפשרת המראה, אז ההסעה היא שעה, שעה וחצי, ואז בסבב כשהוא חוזר הוא לא יכול לעמוד בלוחות הזמנים האלה.

<דוד מימון: אנחנו מבקשים שבתקופות החירום זה לא יחול.

<לאה ורון: אין סמכות לוועדה ולאף אחד במדינת ישראל להגיד שחוק לא יחול או תהיה הקפאה בזמן כזה או אחר.

<דוד מימון: בתקנה.

<לאה ורון: לא מדובר על תקנה.

<אהוד פלג: יש החרגה בחוק לגבי מרכיב הפיצוי.

<אהוד פלג: הוא לא חל בתקופות כאלו.

<אהוד פלג: שני המרכיבים שחלים זה השבת כרטיס או הסטת טיסה אם אכן לא בוצעה הטיסה, והחובה לדאוג לנוסע עד לטיסה החלופית.

<אהוד פלג: פיצוי מוחרג בעיתות כאלו.

<לאה ורון: הוא מוחרג רק בסיטואציות מסוימות, לא בכל הסיטואציות.

אבישי ברוורמן: דוד, תיקח את העו"ד שלך כדי לבדוק עם אודי פלג מהמועצה לצרכנות.

אבישי ברוורמן: אולי יש את הפתרון.

<לאה ורון: מדובר בחוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה), שעשתה ועדת הכלכלה בכנסת הקודמת.

אבישי ברוורמן: יכול להיות שהכל יש לך שם.

<דוד מימון: דיברנו עם היועצת המשפטית של משרד התחבורה בעניין.

<דוד מימון: היא הבטיחה לבדוק.

<דוד מימון: זה היה בפגישה אצל שר התחבורה.

אבישי ברוורמן: אנחנו ממליצים לעשות את זה מאוד במהרה.

רוברט אילטוב: ברמת העיקרון אני רוצה להעלות כמה דברים.

רוברט אילטוב: התקיים אתמול דיון בוועדה לפניות הציבור בנושא תעופה.

רוברט אילטוב: אני חושב שלא היה מוצדק בכלל שהוא יעלה בוועדה לפניות הציבור, אלא בוועדת הכלכלה.

רוברט אילטוב: הגישה לא הייתה שם כפי שמתבקשת להיות.

רוברט אילטוב: גם אם הגיעה תלונה או פנייה לוועדה לפניות הציבור בנושא מורכב כמו תעופה וכל הסוגיות שאנחנו דנים עליהן פה לעומק ברמה מאוד מקצועית עם גופים מקצועיים, ראוי היה שהדברים האלה יעלו בוועדת הכלכלה.

רוברט אילטוב: על כך הערתי.

אבישי ברוורמן: אתם רואים שיש גם בלגן בכנסת, כל אחד חוטף.

אבישי ברוורמן: שכחו שיש נורמות ויש כללים.

רוברט אילטוב: אני חושב שצריכה להיות פה איזו שהיא אתיות בסוגיה הזאת.

רוברט אילטוב: הערתי על כך גם בוועדה עצמה.

רוברט אילטוב: נראה שהדיון לא היה בכיוון הנכון.

רוברט אילטוב: יצא מצב שחברות ישראליות שדווקא לקחו על עצמן את כל העומס ואת כל הפתרון לבעיות, יצאו לא בסדר.

אבישי ברוורמן: קיבלו רק את הכותרת השלילית.

רוברט אילטוב: זה לא היה הרצון והכיוון.

רוברט אילטוב: אני חושב שחברות התעופה בכל אירוע ביטחוני הן הראשונות שנפגעות והראשונות שמביאות את הפתרונות לאזרחי מדינת ישראל.

רוברט אילטוב: ברמת העיקרון אנחנו צריכים לצאת בקריאה לממשלה לחזק את חברות התעופה הישראליות, לתת להן גיבוי ותקצוב במקרים כאלה, כי הן בעצם מבצעות את בקשת המדינה להחזיר את האזרחים הביתה.

רוברט אילטוב: אני חושב שחשוב שהוועדה תבהיר את זה בצורה מאוד ברורה.

רוברט אילטוב: אנחנו צריכים לבחון את הסוגיה הזאת של החברות הבינלאומיות שמבקשות להתחרות על השמיים הפתוחים, כאשר ברגע שיש בעיה קטנה הן פתאום מבטלות את הטיסות.

רוברט אילטוב: אנחנו לא יכולים לעבור על זה בשקט ולסדר היום.

רוברט אילטוב: אני חושב שצריך לקבוע איזה שהם כללים שהמדינה במקרים האלה תאכוף או תעניש את החברות שמסרבות להביא את האזרחים שלנו הביתה.

רוברט אילטוב: התחרות היא לא רק בימים שטוב פה.

רוברט אילטוב: החיים נמשכים גם כשרע פה.

רוברט אילטוב: אני חושב שחברות, גם אם הן פרטיות, צריכות להבין שלטוס לישראל זה לא רק לטוס כשיש שלום, אלא גם כשיש בעיות.

רוברט אילטוב: יש פה שני דברים.

רוברט אילטוב: אחד זה החיזוק של חברות ישראליות, הגיבוי של חברות ישראליות, חיזוק הצי שלהן, והנושא השני זה הפעולה מול אותן חברות שמבטלות את הטיסות שלהן.

אבישי ברוורמן: אני מתריע, ויש פה מספיק אנשים מנוסים, שאנחנו לא יכולים לאיים על כל העולם, כי בסופו של דבר נפגע רק בעצמנו.

אבישי ברוורמן: אם יש לנו במקום מסוים בעיה מדינית זה דבר אחד, אבל אוי לה למדינת ישראל אם היא תתחיל להעניש את כל העולם.

אבישי ברוורמן: היא תמצא את עצמה מנודה.

אבישי ברוורמן: לצערנו, אנחנו לא ארצות הברית, אנחנו לא סין.

אבישי ברוורמן: אנחנו סך הכל ישראל הקטנה.

רוברט אילטוב: זה אינטרס כלכלי של אותן חברות תעופה.

אבישי ברוורמן: זה לא אינטרס כלכלי.

אבישי ברוורמן: זה יפגע בך.

אבישי ברוורמן: אם תתחיל להתעסק עם המדינות בעולם, אתה תמצא את עצמך, לא רק עם חברות התעופה - - מדינת ישראל היא ממילא מדינה מבודדת עם בעיות קשות.

אבישי ברוורמן: דעת העולם מאוד קשה על המבצע הזה.

אבישי ברוורמן: יש מספיק ניסיון לעשות את זה בחוכמה.

רוברט אילטוב: לא אמרתי לא לעשות את זה בחוכמה.

רוברט אילטוב: צריך למצוא מכשיר כך שהחברות האלו יהיו אחראיות.

אבישי ברוורמן: אם אתה יכול - נהדר.

אבישי ברוורמן: אני אומר תמיד שלא נשאג כאריה ונפעל כזבוב.

<קובי זוסמן: אולי בהתייחס למה שהזכרת.

<קובי זוסמן: גם גיורא נגע בזה קודם.

<קובי זוסמן: חשוב להבין שכשחברת תעופה מחליטה לא לטוס ליעד מסוים אי אפשר לפקפק ברצון שלה לשמור על הביטחון של הנוסעים, של הצוות, של המטוס.

<קובי זוסמן: הזכיר מנכ"ל אל על את הנושא הביטוחי שהוא מאוד מאוד חשוב.

<קובי זוסמן: בוודאי שהפרמיות עולות בזמנים כאלה.

<קובי זוסמן: הזכיר גיורא את האמירה של הרגולטור.

<קובי זוסמן: כשרגולטור אומר לא לטוס, חברות התעופה מצייתות.

<קובי זוסמן: אם מנסים להבין למה חברות תעופה לא טסות לישראל או לא טסו בשבוע שעבר, אלו בדיוק הסיבות, לא אחרות.

אבישי ברוורמן: זה שאלוף במיל' גיורא רום אמר את זה וגם אתה אומר את זה זה מאוד חשוב.

אבישי ברוורמן: תסלחו לי, אבל אנחנו בעידן הברברת.

אבישי ברוורמן: כבר אמרו שיש הוראה של נשיא ארצות הברית לעשות את זה ולהכניס את זה.

אבישי ברוורמן: אני מאוד שמח שזה לפחות נרשם פה, אבל זה לא ישנה את אלה - -

<קובי זוסמן: יש סיבות מאוד מקצועיות למה חברת תעופה לא טסה.

<קובי זוסמן: הנושא הביטוחי שחבר הכנסת ליצמן נגע בו הוא מאוד מאוד חשוב בכל הנושא של תפעול חברת תעופה.

<קובי זוסמן: אמנם הנושא של הדיון הזה הוא הסיוע לחברות התעופה הישראליות, וכמובן שזאת עמדתה של יאט"א, אבל צריך לזכור וגם להעריך - בסופו של דבר גם הזכיר את זה מנכ"ל שדה התעופה - שעדיין עשרות חברות תעופה זרות טסו לארץ.

אבישי ברוורמן: אמרתי את עמדתי.

אבישי ברוורמן: אני בטוח שגם וקנין.

אבישי ברוורמן: "עם לבדד ישכון ובגויים לא יתחשב" זאת סיסמא מוסרית נהדרת, היא לא נכונה מדינית וכלכלית.

<קובי זוסמן: בעולם התעופה הנושא של הקולקטיביות של מדינה היא קרדינאלית בהישרדות הגאו פוליטית שלה, בהישרדות הכלכלית שלה, בהישרדות המסחר.

<קובי זוסמן: אחד התפקידים שלנו כיאט"א זה להסביר לרגולטורים כמה חשובה תעשייה איתנה וחזקה.

<קובי זוסמן: אולי רק לסבר את האוזן, התרומה של התעופה לכלכלה הישראלית זה משהו כמו 2.7% מהתל"ג, שזה שווה ערך למשהו כמו 23,24 - -

אבישי ברוורמן: התיירות, אם אני לא טועה, זה 2% מהתל"ג.

<קובי זוסמן: התעופה היא 2.7% מהתל"ג.

<קובי זוסמן: לתעופה יש תרומה של משהו כמו 25 אלף עובדים באופן ישיר ומשהו כמו 85 אלף עובדים באופן עקיף לכלכלה הישראלית.

<קובי זוסמן: אחד התפקידים שלנו זה כל הזמן להסביר למה צריך תעופה חזקה.

<קובי זוסמן: בנושא של הפחתה זמנית באגרות נגע מנכ"ל אל על.

<קובי זוסמן: אני בפעם הראשונה מזכיר את הנושא של האגרות.

<קובי זוסמן: זה לא דבר שלא מקובל בעולם.

<קובי זוסמן: ממשלת יוון ומפעילים של שדות תעופה בימים אלה, לא מסיבה של טילים ומצב חירום לאומי, הפחיתו באופן מודע את האגרות בשדות התעופה ב-50%, זאת על מנת לעודד תנועה של תיירים לאותם איים ביוון.

<קובי זוסמן: מה שאני טוען ומה שמנכ"ל אל על הסביר לפניי זה שאנחנו רואים צורך עכשיו לתת לחברות התעופה הישראליות והזרות כאחת הפחתה באגרות.

<קובי זוסמן: אגב, עמדת משרד התחבורה בנושא הזה של האגרות שלילית לחלוטין.

אבישי ברוורמן: בוא נשמע את טל שנתקע באיסטנבול.

<טל טרגנו: אני אסביר ממש בקצרה 3 ימים של סיוט.

<טל טרגנו: אנחנו עלינו על טיסת connection לפני כשבוע בדיוק לתל אביב.

<טל טרגנו: כשהיינו מעל תל אביב וכבר ראינו את שדה התעופה והמטוס כבר פתח את הגלגלים - -

<קריאה: איזו חברת תעופה?

<טל טרגנו: Pegasus.

<טל טרגנו: מיד הוא סגר את הגלגלים.

אבישי ברוורמן: של איזו מדינה חברת Pegasus?

<טל טרגנו: חברת טורקית.

<טל טרגנו: פתאום הוא עלה בעלייה מאוד מאוד חדה, הסתובב רבע שעה מעל נמל תעופה בן גוריון.

אבישי ברוורמן: טל, היית מודע לכך שיש אזהרת מסע לטורקיה, שיש שם בעיות?

<טל טרגנו: לא הייתי מודע.

<טל טרגנו: שני ההורים שלי נולדו בטורקיה.

<טל טרגנו: הלכנו לבקר משפחה.

אבישי ברוורמן: למרות כל הסכנות.

<טל טרגנו: הודיעו לנו שאנחנו חוזרים לאיסטנבול חזרה.

<טל טרגנו: אימא שלי חולת סוכרת.

<טל טרגנו: היא מיד נלחצה בגלל כל המצב שקורה.

<טל טרגנו: היא קיבלה התקף.

<טל טרגנו: כשהגענו לשדה תעופה אף אחד לא הסביר לנו כלום.

<טל טרגנו: לקחו לנו את הדרכונים.

<טל טרגנו: אמרו לנו שצריך לבטל את החותמות כי לא באמת יצאנו.

<טל טרגנו: 3 שעות עמדנו שם בלי כיסאות, בלי מקום.

<טל טרגנו: לא ידענו מה קורה איתנו.

<טל טרגנו: רק אחרי 3 שעות קיבלנו את הדרכונים חזרה.

<טל טרגנו: אמרו שמגיע לנו לילה במלון.

<טל טרגנו: השעה הייתה 5:00 לפנות בוקר, כך שלילה לא באמת היה.

<טל טרגנו: היו כמה שעות שבסופן קיבלנו כמה שעות לישון בבית מלון.

<טל טרגנו: בבוקר אמרו לנו שהמצב יימשך שבוע, כאשר שהשבוע הוא על אחריותנו, זאת אומרת, צריך לשלם את בית המלון ואין מה לעשות.

<טל טרגנו: מה שעשינו זה הלכנו לבית מלון שהיה קרוב לשדה תעופה – airport hotel .

<טל טרגנו: שם פגשנו קבוצה של 60 ישראלים שהיו בחברת Turkish airlines וזוג ישראלים שביחד איתנו היינו 5 מחברת Pegasus.

<טל טרגנו: היינו 2 לילות במלון הזה.

<טל טרגנו: שילמנו כמובן על עצמנו.

<טל טרגנו: אחרי 2 לילות התברר שמשרד התחבורה מארגן משלחת לאתונה, כאשר באתונה מחכים לנו מטוסים שיביאו אותנו לישראל בחינם.

<טל טרגנו: ביררנו בוודאות שגם נוסעי Pegasus יכולים לעלות לטיסה, כי הרוב שהיו שם היו מ-Turkish airlines.

<טל טרגנו: פחדנו שאולי אותנו לא יקבלו.

<טל טרגנו: אמרו לנו שכל ישראלי שנמצא הם יקבלו.

<טל טרגנו: הלכנו לשדה התעופה כדי לאסוף עוד ישראלים כי שמענו שהם תקועים שם.

<טל טרגנו: נסענו לשדה התעופה הסמוך, שזה שעה נסיעה.

<טל טרגנו: שם התברר שרק מי שבחברת Turkish airlines יכול לעלות על המטוס.

<טל טרגנו: השאירו שם 5 אנשים, כאשר אני וההורים שלי בתוכם.

<טל טרגנו: כולם, חוץ ממני, היו מבוגרים וחולים.

<טל טרגנו: השאירו אותנו שם.

<טל טרגנו: אמרו לנו שאין לנו מקום, שהמקום היחיד זה לנוסעי Turkish airlines.

<טל טרגנו: ממש עשו איפה ואיפה.

<טל טרגנו: זאת הייתה מן סלקציה נוראית.

<לאה ורון: הטורקים.

<טל טרגנו: כן, הטורקים.

<טל טרגנו: אמרו לנו שאנחנו לא יכולים לעלות על המטוס.

אבישי ברוורמן: Turkish airlines זה האל-על שלהם.

אבישי ברוורמן: Pegasus זה כמו ישראייר.

<שמואל זכאי: אני ידעתי עליך באיסטנבול.

<מואיז טרגנו: זה לא הטורקים.

<מואיז טרגנו: הישראלים עשו את הסלקציה הזאת.

<שמואל זכאי: אני ידעתי שיש נוסעים של Pegasus שתקועים.

<שמואל זכאי: התשובה שקיבלתי מ-Pegasus – אני רציתי להעלות אתכם על המטוס – היא שהנוסעים הישראלים לא רוצים לחזור לתל-אביב.

אבישי ברוורמן: תהליך המיון הזה לא היה על ידי הטורקים.

<מואיז טרגנו: לא היה על ידי הטורקים.

אבישי ברוורמן: מי מהישראלים החליט ש-Turkish airlines כן וPegasus לא?

<מואיז טרגנו: שם במקום.

<טל טרגנו: את הטיסה ארגנה הקונסוליה הישראלית בטורקיה.

<טל טרגנו: דיברתי עם הקונסול.

<טל טרגנו: אמרתי לו בטלפון שלא מעלים אותי למטוס.

<טל טרגנו: שאלתי מה אני אמור לעשות.

<טל טרגנו: הוא אמר שאני אעלה על המטוס שיוצא ב-10:00 בבוקר מאתונה לישראל.

<טל טרגנו: השעה הייתה 04:00 לפנות בוקר.

<טל טרגנו: בדקתי מה הטיסה הבאה.

<טל טרגנו: הטיסה הבאה הייתה ב-07:00 בבוקר לאתונה.

<טל טרגנו: זה היה בסדר, יכולנו להספיק.

<טל טרגנו: אמרנו להם שנעלה.

<טל טרגנו: לא היה מקום גם על הטיסה הזאת.

<טל טרגנו: מה שהקונסול עשה זה פתח במחשבים שלהם 5 מקומות.

<טל טרגנו: כנראה שהייתה לו גישה למחשבים.

<טל טרגנו: היינו צריכים לשלם.

<טל טרגנו: כל אחד מאיתנו שילם 1500 שקל על טיסה one way מאיסטנבול לאתונה, שזה 40 דקות טיסה.

<טל טרגנו: שילמנו 1500 שקל מהכיס שלנו.

<טל טרגנו: כשהגענו לאתונה התברר שהמטוס של 10:00 בבוקר לא באמת יוצא ב-10:00 בבוקר.

<טל טרגנו: היה כאוס עצום בשדה התעופה באתונה.

<טל טרגנו: אלפים של ישראלים, זקנים ותינוקות שרוצים לעלות על המטוס שבכלל לא הגיע.

<טל טרגנו: בסופו של דבר הצלחנו.

<טל טרגנו: תודה רבה לאל על שהעלו אותנו למטוס.

<טל טרגנו: זה היה ב-20:00 בערב.

אבישי ברוורמן: לא הבנתי את נושא המיון, כשעשו את ההפרדה.

אבישי ברוורמן: מי עשה את זה?

אבישי ברוורמן: שמוליק, יש לך מושג?

<שמואל זכאי: אני אסגור לכם את המעגל כדי שתבינו.

<שמואל זכאי: חברת Turkish airlines סירבה להטיס את הנוסעים שלה מאיסטנבול לאתונה.

<שמואל זכאי: בשעה 22:00 בלילה, אחרי שמדינת ישראל הביאה שני מטוסים אחרים והנחיתה אותם בנמל התעופה אטאטורק באיסטנבול, הודיע לי סמנכ"ל המבצעים של Turkish airlines, שהבין שאין לו ברירה ואם הוא לא ייקח את הנוסעים אנחנו ניקח אותם, שהוא מתחייב להוציא טיסה אחת בשעה 04:00 וטיסה אחת בשעה 04:30 בבוקר.

<שמואל זכאי: אמרתי לו שישלח את זה בכתב אחרת אני מעלה את הנוסעים.

<שמואל זכאי: החברות הטורקיות לא רק שהתנערו מהאחריות שלהן לנוסעים הישראלים שהיו באיסטנבול, הן התנערו גם מהאחריות כלפי 1300 תיירים רוסים שהיו במדינת ישראל שהגיעו ל-one day tour והיו תקועים בנתב"ג.

<שמואל זכאי: חברות התעופה איבדו איתם את הקשר.

<שמואל זכאי: מי שהטיס את הישראלים מאתונה לתל-אביב הייתה מדינת ישראל.

<שמואל זכאי: מי שהוציא את התיירים שהחברות הטורקיות לא רצו לקחת החוצה זו מדינת ישראל, שעשתה את זה באמצעות החברות הישראליות שהעבירו אותם לאתונה.

אבישי ברוורמן: מה לגבי הסלקציה שהייתה שם?

<שמואל זכאי: זאת לא סלקציה.

<שמואל זכאי: הקונסול הישראלי היה שם מעורב.

<שמואל זכאי: היינו איתו בקשר כל הלילה.

<קריאה: משה קמחי?

<שמואל זכאי: כן.

<שמואל זכאי: רצינו לקחת את כל הנוסעים הישראלים של Turkish airlines ושל Pegasus שנמצאים באיסטנבול, להעלות אותם על המטוסים של Turkish , שהיו להם מקומות, ולהעביר אותם לאתונה.

<מואיז טרגנו: למה לא - -?

<שמואל זכאי: משום שחברת Pegasus אמרה לנו שהיא מוכנה להטיס אתכם, אבל אתם לא רוצים לטוס.

<שמואל זכאי: עבדו עלינו בעיניים.

<מואיז טרגנו: זה לא נכון.

<טל טרגנו: עלינו על אוטובוס החילוץ של כל הישראלים.

<טל טרגנו: בודדו אותנו מכולם.

<מואיז טרגנו: העלו את כולם.

<מואיז טרגנו: אותנו שמו בצד.

<שמואל זכאי: מי שעשה את זה הייתה חברת Turkish airlines.

<מואיז טרגנו: לא.

<שמואל זכאי: כן.

<טל טרגנו: ה-connection היה של Turkish airlines .

<מואיז טרגנו: למה אנחנו בנפרד?

<מואיז טרגנו: השאירו דווקא את הזקנים ואת החולים.

יצחק וקנין: בשביל זה תטוסו באל על.

אבישי ברוורמן: חבר'ה, אנחנו לא נפתור את כל - -

<טל טרגנו: אין אל על לטורקיה.

<טל טרגנו: התקשרתי אתמול למשרד התחבורה וביקשתי החזר על הכסף שבזבזנו כדי להגיע לאתונה.

<טל טרגנו: ההנחיה הייתה לעלות על המיניבוס, לעזוב הכל.

<טל טרגנו: הלחיצו אותנו מבחינה ביטחונית שכנראה צריך לטוס כמה שיותר מהר משם.

<טל טרגנו: עלינו עם הקבוצה הישראלית.

<טל טרגנו: הפרידו אותנו.

<טל טרגנו: אמרו לנו לשלם מהכסף שלנו.

<טל טרגנו: ההורים שלי פנסיונרים, אני סטודנט.

<טל טרגנו: היו איתנו עוד זוג מבוגרים, שאחד מהם חולה מאוד.

<טל טרגנו: שילמנו 1500 שקלים כל אחד.

<טל טרגנו: ענה לי בחור בשם אבנר ממשרד התחבורה.

<טל טרגנו: הוא אמר לי שהוא מסיר כל אחריות מהנושא הזה והוא לא מוכן.

אבישי ברוורמן: אני מבקש שתכתוב לי את הדבר הזה.

אבישי ברוורמן: מר חלפון, אני רוצה שתיקח ממנו עכשיו את הפרטים, תבדוק ותיתן לנו תשובה במידי כדי שנדע אם מגיע לו פיצוי, אם לא מגיע לו פיצוי.

<רון חלפון: ממי מגיע לו פיצוי?

<רון חלפון: ממשרד התחבורה, או מחברת התעופה?

<טל טרגנו: משרד התחבורה ארגן את ההסעה לישראל בחינם.

יצחק וקנין: המדינה הוציאה 2.5 מיליון שקל.

יצחק וקנין: הייתה כתבה.

יצחק וקנין: למה הם היו צריכים לתת אותו בכלל?

<מואיז טרגנו: אנחנו לא צריכים 2.5 מיליון, אנחנו רוצים את הכרטיסים חזרה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש שתכתוב את הדבר.

אבישי ברוורמן: רון, כשזה מגיע אליך, תשלח לגברת לאה ורון.

אבישי ברוורמן: אנחנו נבדוק את כל הסיפור הזה.

<ניר דגן: אני חייב להתחיל במבצע ההירואי של נוסעי טורקיה.

<ניר דגן: אנחנו מדברים כאן על מלחמה.

<ניר דגן: יש אזעקות צו 8 ברגעים האלה.

<ניר דגן: יש את הנוסעים שתקועים במלונות לעומת המלחמה שקורת פה.

<ניר דגן: בואו ניקח את הכל בפרופורציה הנכונה, ונחזור למה שהדיון הזה כונס בשבילו.

<ניר דגן: אני אגיד פה כמה מילים על ארקיע.

<ניר דגן: יש 3 מובילים אוויריים פרטיים בישראל.

<ניר דגן: בתקופה הזאת אין אף חברה לאומית.

<ניר דגן: בעת הזאת כל שלושת המובילים, כולל ישראייר, הם מובילים לאומיים.

<ניר דגן: כולם התגייסו.

<ניר דגן: אל על עשתה את טורקיה, ארקיע הטיסה את קבוצת נוסעי לופטהנזה מלרנקה.

<ניר דגן: חשוב לי להגיד, לא להרחיב מידי כי זה נאמר, על הנזקים.

<ניר דגן: נזקים תוך כדי אזעקות זה כסף.

<ניר דגן: הנזקים מתבטאים בעיקר בנושא חוסר הזמנות קדימה.

<ניר דגן: העונה אבודה.

<ניר דגן: עלויות התפעול של חברות התעופה עלו פראית, כשהמחיר יורד.

<ניר דגן: אנחנו טסים יותר זמן ומשלמים יותר בכל מקום.

<ניר דגן: הפער הזה מכניס אותנו לצרה.

<ניר דגן: בקשתנו היא להתייחס שוב למכתב של שלושת המנכ"לים שנכתב ביום הראשון של המלחמה על ידי דוד, אורי ואני.

<ניר דגן: היינו איתו במשרד התחבורה.

<ניר דגן: אנחנו מבקשים להתייחס לנקודות שמופיעות בו.

<ניר דגן: אני לא אכנס אליהן שוב עכשיו.

אבישי ברוורמן: תעביר לנו את המכתב הזה, כי אנחנו מפקחים על משרד התחבורה.

אבישי ברוורמן: אני אשמח לקבל את זה.

אבישי ברוורמן: תעביר בצורה מסודרת, כדי שכל חברי הכנסת יקבלו אותו.

<ניר דגן: אני אעביר.

<ניר דגן: הדבר השני זה הדברים שממש בידינו וקשורים לשלושת המובילים הלאומיים.

<ניר דגן: הם קשורים לנתב"ג.

<ניר דגן: תפתחו לנו את הלילה בנתב"ג ללא מגבלות לפחות עד תום תקופת החגים, כדי שנצליח טיפה להתאושש אם העסק יחזור לאן שהוא.

<לאה ורון: מר דגן, תסביר מה הכוונה ב"לפתוח לנו את הלילה", כי לא כולם מודעים?

יצחק וקנין: ב-01:00 בלילה.

אבישי ברוורמן: חלק מהטענות של האנשים בסביבה זה נושא הרעש בלילה.

אבישי ברוורמן: אתה אומר שבמקרים האלה צריך שהחבר'ה האלה יסבלו קצת יותר מהרעש כדי לעזור.

<ניר דגן: הציבור סובל מספיק.

<ניר דגן: אני לא אומר את המילים "לסבול יותר".

<ניר דגן: בתקופה הזאת וגם בחודשים הקרובים - - שני האנשים המכובדים שיושבים פה, שזה מנהל נתב"ג ומנהל רת"א, יסכימו שבתקופה הזאת עד אחרי החגים אפשר לעשות את ה-extra effort לחברות ישראליות בלבד.

<ניר דגן: אני מציין את טרמינל 1, כי זה מקור, זה תשתית.

<ניר דגן: הדיון הזה הוא על תשתיות ועל חברות תעופה ישראליות.

<ניר דגן: טרמינל 1 הוא תשתית בעלויות מופחתות.

<ניר דגן: אפשר לפתוח את שעות הפעילות שלו עבור החברות הישראליות.

<רוני זהר: לפני שנתיים, בתפקידי כיושב-ראש איגוד הטייסים, עמדתי ליד השולחן הזה - -

אבישי ברוורמן: באיזו חברה אתה טס?

<רוני זהר: באל על, אבל אני מייצג פה את הטייסים בכל החברות הישראליות.

<רוני זהר: לפני שנתיים עמדתי ליד השולחן הזה בדיון אחר.

<רוני זהר: נתתי התחייבות שבשעות חירום הטייסים הישראלים יהיו אלה שישמרו על הקשר בין מדינת ישראל לעולם.

<רוני זהר: עמדנו בזה בכבוד, למרות שרבים מהטייסים כרגע מגויסים.

<רוני זהר: אנחנו יום יום טסים.

<רוני זהר: אני אישית עשיתי מילואים רק עד גיל 57, אבל אחרים שטסים איתי, בבוקר פועלים בעזה, אם זה בהתקפה או בחילוץ פצועים, ואחרי מנוחה שנדרשת על פי החוק הם באים וטסים.

<רוני זהר: אני רוצה להסתכל על הדברים לא מהצד הכלכלי הנמוך, אלא מהצד הגבוה יותר.

<רוני זהר: דיברו פה על שדות התעופה כנכס אסטרטגי.

<רוני זהר: מדינת ישראל צריכה להחליט אם התעופה כולה וחברות התעופה בכללן הן נכס אסטרטגי.

<רוני זהר: אני חושב שאחרי השבוע הזה התשובה ברורה.

<רוני זהר: אני פונה פה לחברי הכנסת שבטוח מבינים למה אני מתכוון.

<רוני זהר: הם צריכים לדעת שיש מחיר כשאתה מכריז על משהו כנכס אסטרטגי.

<רוני זהר: אני רוצה להגיד מילה מאוד טובה לרשות שדות התעופה ולרשות התעופה האזרחית, כי כל מה שתיארו פה על היציאה והכניסה לנתב"ג והפעילות של נתב"ג בחירום זה לא טריוויאלי, זה מתנקז אלינו לתא.

<רוני זהר: ממה שאנחנו רואים בתא אנחנו מטיסים כרגע את הנוסע הישראלי בבטחה ובביטחון, למרות שמדובר בתקופת חירום.

<רוני זהר: אין זה דבר טריוויאלי.

<רוני זהר: אנחנו מעבירים את המסר הזה לאיגודי הטייסים בעולם, כי בעולם יש כוחות.

<רוני זהר: הוא סיפר על טייס שהלך מסביב.

<רוני זהר: לפעמים הטייס הוא זה שיחליט אם לנחות בארץ או לא, לא החברה שלו, הביטוח ואף אחד אחר.

<רוני זהר: אנחנו מנסים להעביר להם את המסר שנתב"ג בטוח, שמדינת ישראל היא מקום נכון להגיע אליו.

<רוני זהר: הדבר האחרון שאני חייב להגיד פה כאזרח, לא כאיש האיגוד, בקשר לנושא הטורקי.

<רוני זהר: אני חושב שזאת בושה למדינת ישראל ש-Pegasus והחברה של ארדואן - Turkish טסים לפה עדיין כמו שהם טסים.

<רוני זהר: אין לנו כבוד עצמי אם זה מה שקורה.

<רוני זהר: אני לא מקבל את מה שנאמר פה שאין לנו מה לעשות.

<רוני זהר: אני חושב שאפשר לבטל את הסכם התעופה מול טורקיה.

<רוני זהר: העונש יהיה שאנחנו לא נטוס לטורקיה.

<רוני זהר: להזכירכם, זה לא קורה, אנחנו לא טסים לטורקיה.

<רוני זהר: אני כאזרח מדינת ישראל מתבייש במה שקורה.

אבישי ברוורמן: מבחינה פרקטית אני שואל את אלוף רון ואת תת אלוף זכאי במיל' אם לאור הפנייה שנעשתה פה באמצעות ניר דגן הם מוכנים להתייחס לאפשרות להאריך את משך זמני הטיסות בנתב"ג רק לחברות ישראליות במקרים מסוימים שיבקשו.

אבישי ברוורמן: האם זה נראה לכם רלוונטי?

<שמואל זכאי: טיסות בלילה זה עניין של גיורא.

<גיורא רום: אני אתחיל מהסוף.

<גיורא רום: אין בתעופה מושג כזה רק לחברות ישראליות.

אבישי ברוורמן: אוטומטית זה violaition.

<גיורא רום: כן.

<גיורא רום: לתעופה יש אתיקה של התנהלות.

<גיורא רום: אתה לא מנהל שום דבר רק לחברות הישראליות, כי אתה לא רוצה לקום בבוקר ולראות שבקנדה זה רק לחברות קנדיות.

אבישי ברוורמן: ולגבי כולן?

<גיורא רום: לגבי כולן אם לפתוח את הלילה או לא אני צריך לחשוב ולראות את היתרונות ואת החסרונות.

<גיורא רום: אף אחד לא ביקש את זה ממני בצורה מסודרת.

<גיורא רום: כשאני אקבל את זה כתוב - -

<שמואל זכאי: לגבי הבקשה השנייה של חברות התעופה הישראליות - צריך לשים אותה בקונטקסט יותר הגיוני - להרחיב את שעות הפעילות של טרמינל 1 שבהן חברות טסות עם אגרות מופחתות כדי לתת לחברות הישראליות לטוס בבוקר ,כלומר לעשות את הסבב של הבוקר, אנחנו נשקול ונודיע לחברות הישראליות.

<לאה ורון: תודיע גם לוועדה בכתב.

אבישי ברוורמן: אני מסכם את הדיון הראשון.

אבישי ברוורמן: אני מודה לאלה שעשו במלאכה.

אבישי ברוורמן: אני מודה פה לגיורא, לשמוליק, לצוותים, לכל הטייסים, לדוד מימון והצוות ולכל החברות האחרות שעשו פה עבודה ברוכה.

אבישי ברוורמן: כמובן שהיו כשלים.

אבישי ברוורמן: כמו שאמרת, חלק מהכשלים האלה אפשר היה לצפות, כמו הנושא של עודף הביקוש שיקרה בנמל עובדה אם רוצים להטיס אנשים לורונה ולהכניס גם ארצה.

אבישי ברוורמן: בתור אנשים מנוסים הייתם צריכים להבין שזה יקרה.

אבישי ברוורמן: זה גרם סבל ומעבר לזה.

אבישי ברוורמן: אנחנו מסתכלים קדימה.

אבישי ברוורמן: אנחנו מקווים שכל הלקחים בנושא הזה יישאו פרי.

אבישי ברוורמן: הדבר החמור ביותר, שהוא לא הנושא המידי במשבר הזה, זה מה שקראתי בהערה של שר התחבורה מיוני 2013.

אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה שבה וקוראת לשר התחבורה, בוודאי על רקע האירועים האחרונים והבעיות שהתעוררו בהעתקת הטיסות לשדה התעופה עובדה, לקדם במהירות את הקמתו של שדה תעופה בינלאומי נוסף מעבר לנמל התעופה בן גוריון.

אבישי ברוורמן: הוועדה תובעת ממשרד התחבורה, באמצעות האוצר כמובן, לסייע לחברות התעופה הישראליות בשל ההפסדים שנגרמים להן, ומצטרפת לפנייה לחשבת הכללית באוצר לחייב את נציגי ממשלת ישראל, במובן הרחב של המילה, לטוס כחול לבן בשנה הקרובה.

אבישי ברוורמן: הוועדה מציינת לחיוב את ההחלטות שהתקבלו על ידי משרד התחבורה, חברות התעופה הישראליות וגורמים נוספים להשיב הביתה את אלפי הישראלים, מטורקיה, עם כל הכאב, וממדינות נוספות.

אבישי ברוורמן: הוועדה דורשת שבעלות הטיסות האלו לא יישאו חברות התעופה הישראליות.

אבישי ברוורמן: אני מודה לכם על הדיון.