ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 334, 2014-07-29 11:30

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים –אין

<דודי קופל: אנחנו בסעיף 14ב בעמוד 6.

<דודי קופל: באחד הדיונים הקודמים של הוועדה עלתה הסוגיה שכונתה "תיאום תשתיות".

<דודי קופל: מאז הדיון הזה דיברנו וישבנו עם חברות התשתית השונות.

<דודי קופל: אני בטוח שאת עמדתן הם יציגו בהמשך.

<דודי קופל: אני רוצה להציג את עמדתנו בקצרה.

<דודי קופל: החוק הזה הוא לא חוק שנועד לתיאום תשתיות.

<דודי קופל: הוא לא משנה דבר בעולם הזה.

<דודי קופל: החוק הזה מיועד לטפל בזכויות קניין.

<דודי קופל: כלומר, מקים או מפעיל יכולים, בתנאים שקבועים בחוק, להיכנס לתוך מקרקעין פרטיים ולבצע בהם פעולות שונות, על אף זכויות הקניין שקיימות לבעל המקרקעין כפי שהוא קיים בחוק.

<דודי קופל: אין פה שום כוונה, ואני אומר - -

אבישי ברוורמן: לפגוע, לשנות, להרע.

<דודי קופל: לפגוע, לשנות או ליצור איזה שהוא הסדר שלילי שלפיו מקים ומפעיל יכול להיכנס למקרקעין ולעשות ככל העולה על רוחו.

אבישי ברוורמן: עו"ד כספי, אנחנו יכולים להצביע?

<דודי קופל: נכון להקריא את התיקון ל-14ב(א) ואת הסעיף שנמצא במקום מאוחר יותר בהצעת החוק שקשור לעניין הזה.

<דודי קופל: 14ב (א) מקים מסילת ברזל או מפעיל מסילת ברזל (בסימן זה – מקים או מפעיל) רשאים להיכנס למקרקעין ולבצע פעולה מהפעולות המנויות להלן הנדרשת לשם קיום ההוראות לפי כל דין לרבות לפי פקודה זו, והכל בכפוף להוראות לפי כל דין ולהוראות לפי סימן זה, לרבות הוראות לפי כל דין אשר מחייבות אישור או תיאום לפני ביצוע פעולות כאמור: סעיף 14יא1 נועד, על אף כל מה שאמרתי קודם, להבטיח שקיפות.

<דודי קופל: המקים או המפעיל מתכננים לבצע את מרבית הפעולות שאנחנו מבקשים כאן, למעט פעולות שהן פחות רלוונטיות.

<דודי קופל: הוא מפרסם זאת באתר האינטרנט שלו.

<דודי קופל: כל אחד יכול לראות אם יש למישהו השגה על כך או בעיה מבחינת תיאום תשתיות.

<דודי קופל: הוא יכול לבוא, לפנות למקים או למפעיל, להרים דגל ולהגיד לו שיש בעיה.

<דודי קופל: אנחנו מציעים שהמקים או המפעיל יהיה מחויב להקים רשימת תפוצה.

<דודי קופל: יוכלו להירשם לרשימת התפוצה באתר, לקבל עדכון בכל פעם שיש עדכון באתר על פעולה נוספת שהמקים או המפעיל מתכנן לבצע.

<דודי קופל: פרסום פעולות 14יא1(א) 30 ימים לפחות לפני ביצוע פעולה מהפעולות מתוכננות המנויות בסעיף 14(ב)(א)(3) עד (11), יפרסם המקים או המפעיל אשר בכוונתו לבצע את הפעולה, באתר האינטרנט שלו, את הפרטים הבאים: סוג הפעולה שהוא מתכנן לבצע לפי הוראות סעיף 14ב(א)(3) עד (11); העיתוי המשוער לביצוע הפעולה; כתובת המקום בוא הוא מתכנן לבצע את הפעולה, ואם אין לאותו מקום כתובת – פרטים אחרים אשר מאפשרים לאתר את המקום.

<דודי קופל: (ב) מקים או מפעיל יאפשר, לכל מי שיבקש זאת, להירשם באמצעות אתר האינטרנט שלו לרשימת תפוצה שהנרשמים אליה מקבלים עדכון על כל פרסום באתר האינטרנט כאמור בסעיף קטן (א).

<אתי בנדלר: מדוע אתם לא מוסיפים כאן את המשך המשוער של הפעולה?

<אתי בנדלר: דיברנו על זה בזמנו.

<דודי קופל: אפשר, אבל זה פחות רלוונטי.

<אתי בנדלר: לגבי חברות התשתית, אתה צודק.

<אתי בנדלר: השאלה אם יש הסכמה עם חברות התשתית לנוסח המוצע.

<אברהם אילן: אני חושב שאין חולק - גם דיברנו על זה בישיבות הקודמות של הוועדה - שנדרש תיאום, במיוחד בכל נושא החשמל.

אבישי ברוורמן: אף אחד לא מסתייג מזה.

אבישי ברוורמן: גם הם מסכימים.

<אברהם אילן: הוועדה פה הלכה לקראת והוסיפה מה שרשום לפי דין.

<אברהם אילן: העניין הוא שהדין לא מכסה את הכל.

<אברהם אילן: אנחנו מבקשים להוסיף אחרי המילה "רשאים" בסעיף 14ב את המילים "לאחר תיאום ואישור של בעלי תשתית רלוונטיים".

<אברהם אילן: הדבר הזה ימנע את הפגיעה בתשתיות ואת סכנת החיים במידה ופוגעים בתשתית.

<אברהם אילן: כל נושא התיאום הוא למעשה דבר שמתבצע לא בזמן הביצוע כפי שמציגים בתוספת שהוצגה באינטרנט.

<אברהם אילן: העניין של תיאום בזמן ביצוע יכול לבוא כנגד הרעיון המקורי של החוק הזה.

<אברהם אילן: ככל שתהיה בקשה כזאת ואני אגיד לו שהוא הולך לקדוח על כבלים של חברת חשמל, זה יהיה סמוך לביצוע.

<אברהם אילן: זה זמן שלא יאפשר לו להתארגן.

<אברהם אילן: אנחנו מבקשים שהליך התיאום יתבצע כמו שמתבצע כל תיאום, שזה בשלבים מאוד מוקדמים.

<אברהם אילן: שלבי התכנון יכולים להיות אפילו עד שנה לפני הביצוע.

<אברהם אילן: אנחנו לא רואים עם זה שום בעיה.

<אברהם אילן: לא צריך כל מיני תוספות שנצטרך להיכנס לאינטרנט ולבדוק.

<אברהם אילן: אנחנו מבקשים שזה יירשם ויתבצע במועדים.

אבישי ברוורמן: ההערה שלך ברורה.

אבישי ברוורמן: דנו בה בעבר.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע את נציגי משרד המשפטים.

אבישי ברוורמן: הטענה של עו"ד קופל היא שהדברים האלה ברורים מאליהם.

<דרור וגשל: אנחנו מסכימים שבפגיעה יכולה להיות סכנה לחברה ולסביבה ושהתיאום נדרש.

<דרור וגשל: העניין היחיד הוא שכיום לא בהכרח יש דין שמסדיר אותו.

<דרור וגשל: אנחנו לא מתכוונים להסדיר את הכל פה.

<דרור וגשל: אנחנו משאירים את המצב הקיים כמות שהוא.

<דרור וגשל: אם היה תיאום שנה מראש, הוא יישאר שנה מראש.

<דרור וגשל: אנחנו הוספנו פה דברים שלא קיימים, כדי שחברות התשתית יוכלו לדעת על הפעולות האלו, להתריע ולקיים את התיאום ככל שהוא קיים בדין.

<דרור וגשל: אנחנו לא גורעים מהדין בשום אופן.

<דרור וגשל: אנחנו גם מצהירים שזה נדרש.

<דרור וגשל: אין בעניין הזה הסדר שלילי.

<דרור וגשל: זה שיש חובת הודעה לבעל המקרקעין לא גורע מחובות תיאום כפי שקיימות.

זבולון כלפה: זה לא עולה בקנה אחד עם מה שכתוב בפנים.

זבולון כלפה: כתובה המילה "רשאים".

זבולון כלפה: מה המשמעות של "רשאים"?

זבולון כלפה: הם רשאים להיכנס למקרקעין ולבצע פעולה.

זבולון כלפה: מה הפשט?

<יערה למברגר: בהקשר של זכויות הקניין של בעל המקרקעין.

<יערה למברגר: אנחנו מסדירים פה היבט מסוים.

זבולון כלפה: התיאום יהיה בכל מקרה?

זבולון כלפה: זה מה שאתם אומרים?

<יערה למברגר: התיאום יהיה ככל שהוא נדרש לפי הדין הכללי היום.

<יערה למברגר: אני מבינה שיש הסדרים שונים, הסדרים תכנוניים מסוימים.

<יערה למברגר: אין לנו ויכוח על השאלה המהותית של תיאום תשתיות.

<יערה למברגר: גופי התשתית יודעים שאנחנו דנים איתם גם בהקשרים אחרים.

<יערה למברגר: בחוק ההסדרים הקודם היו דיונים.

<יערה למברגר: אנחנו מכירים את הנושא ואת הבעיה.

<יערה למברגר: בחוק הזה אנחנו לא רוצים לפגוע.

<יערה למברגר: אנחנו גם לא חושבים שאנחנו יכולים לפתור את כל הבעיות.

<אתי בנדלר: יערה, אני לא חושבת שיש על זה ויכוח.

<אתי בנדלר: יש לי תחושה שמה שהם מבקשים כאן זה שזה לא יהיה רק בהתאם לדין, אלא בהתאם לדין ולנהוג ערב תחילת החוק.

<אתי בנדלר: השאלה מה ההתייחסות שלכם להצעה הזאת.

<יערה למברגר: הנהוג נותן לזה מעמד בחקיקה ראשית.

<יערה למברגר: אנחנו מדברים פה על חוק.

<יערה למברגר: אם יש נוהג שהוא נוהג מקובל - - מחר יתחלף המנכ"ל ויגיד שהוא רוצה 3 חודשים ולא שנה.

<יערה למברגר: פה בחוק נתתי לנהוג מעמד של חקיקה ראשית.

<יערה למברגר: זה שינוי מהמצב הקיים.

<תמר הקר: אני מסכימה למה שאחרים יגידו.

<תמר הקר: אני רוצה להגיד בנוסף להם.

<תמר הקר: אני מכירה את העמדות של כל חברות התשתית.

<תמר הקר: לכולן מאוד לא נוח עם ההצעה הזאת.

<תמר הקר: למרות ההצהרות שנאמרות כאן, שהן מאוד חשובות וטוב שנרשמו בפרוטוקול – גם התוספת של מתן הודעה, שגם היא יכולה, במקרים מסוימים, לסייע ואין לנו התנגדות לה עם איזה שהוא צעד בנוסף - אנחנו חושבים שלא די בזה.

<תמר הקר: בכל זאת צריך להבהיר, לא על ידי איזה שהוא הסדר שצריך להתפרס על פני עמודים שלמים, שהאחריות של המקים והנכנס למקרקעין ומבצע העבודות היא לדאוג לכך שהתכנון והביצוע שלו לא יפגע בתשתיות קיימות שנמצאות בקרקע.

<תמר הקר: זאת לא אחריות של מי שכבר נמצא בקרקע.

<תמר הקר: מי שנכנס ורוצה לעשות עבודות, חייב לוודא שהוא לא פוגע בתשתיות קיימות וגורם לאותם סיכונים שכולם מדברים עליהם.

<תמר הקר: יש כמה הצעות וכמה ניסוחים.

<תמר הקר: כל אחד הציע הצעות שונות.

<תמר הקר: שלחנו אותם למשרד האוצר, אבל לא נענינו.

<תמר הקר: אנחנו חושבים שהוועדה צריכה לתת את הדעת.

אבישי ברוורמן: מכיוון שהרוח - לפחות היא ברורה - שהתיאומים צריכים להתקיים והנקודה היא כאן לקולא ולא לחומרא לגבי איפה לשפר, אני אתן לעו"ד בנדלר להמליץ לי, כי קטונתי בכל הניסוחים המשפטיים האלה.

<תמר הקר: באותו סעיף שהוקרא כעת – 14ב: "לרבות לפי הוראות לפי כל דין אשר מחייבות אישור או תיאום לפני ביצוע הפעולות", אפשר בהחלט להוסיף את המילים "לרבות הוראות לפי כל דין, נוהג והסדר מקובל".

<תמר הקר: לא צריך להגיד שבדיוק זה שהיה ערב החוק, אבל הסדר מקובל לתיאום וכו'.

<תמר הקר: אפשר להגיד במקום אחר, שזה מה שאמרתי קודם, שהמקים או המפעיל יוודא שהתכנון והביצוע אינו פוגע בתשתיות קיימות.

<תמר הקר: לצורך זה, כדי לוודא את זה, הוא יעשה את התיאום ואת ההידברות.

<ארתור וייס: אני מברך על הנושא של הפרסום שמאוד מועיל, אבל משום מה סעיפים קטנים (1) ו-(2) לא נכללים בפנים.

<ארתור וייס: אם אנחנו מסתכלים על סעיפים (1) ו-(2), אז הם לכאורה תמימים.

<ארתור וייס: אם לוקחים איזו שהיא דגימה קטנה אין שום בעיה, אבל אם עולה טרקטור הוא יכול להרוס איזה שהוא תא שעולה מאות אלפי שקלים.

<ארתור וייס: התקנת מכשיר ניטור נראה דבר תמים מאוד.

<ארתור וייס: אם באותו אופן מחדירים איזה שהוא פרופיל לעומק של חצי מטר, הלך צינור הגז או הדלק שנמצא שם.

<ליאת ינקלביץ: דברי ההסבר מקובלים עלינו.

<ליאת ינקלביץ: הבעיה העיקרית היא שהם לא עולים מהנוסח המוצע.

<ליאת ינקלביץ: אין היום לתשתיות המים דין שמסדיר תיאום.

<ליאת ינקלביץ: זה קורה בשטח מכוח הסכמים, שיתופי פעולה כאלה ואחרים.

<ליאת ינקלביץ: קביעה בחוק שניתן להיכנס למקרקעין בכפוף לכל דין המסדיר תיאום, יכול להתפרש כהסדר שלילי, משום שבפועל אין כיום דין שמסדיר זאת.

<ליאת ינקלביץ: אנחנו הצענו להוסיף ל-14יא1 סעיף קטן (ג).

<ליאת ינקלביץ: אנחנו חושבים שזה מהווה פשרה הוגנת לכל הצדדים.

<ליאת ינקלביץ: היא מדברת על היוועצות, לא על תיאום.

<ליאת ינקלביץ: "מקים או מפעיל ייוועץ על אופן ביצוע הפעולה עם בעל התשתית אשר הודיע כי קיימת תשתית בתחום ביצוע הפעולה מהפעולות המנויות בסעיף 14ב(א) (3) עד (11), ובלבד שבעל התשתית מסר הודעה זו בתוך 14 יום ממועד פרסום ההודעה באינטרנט על הכוונה לביצוע פעולה".

<ליאת ינקלביץ: כך לא נוקטים בלשון של תיאום.

<ליאת ינקלביץ: אנחנו חושבים שמבחינה מהותית זה יכול להניח את הדעת.

<ישי אשלגי: אנחנו מצטרפים לכל הערות חברות התשתית.

אבישי ברוורמן: אתה תומך בהמלצות שהם אמרו כאן.

<ישי אשלגי: לחלוטין.

<ישי אשלגי: מר ויז'ניצר היה בעברו יושב-ראש חברת מקורות ויושב-ראש מע"צ.

<ישי אשלגי: אני די נוטה להאמין שהוא לא היה מסכים שלא יבוצע תיאום על פי כל הכללים והנוהל.

אבישי ברוורמן: הערה מאוד ברורה.

אבישי ברוורמן: אתה אומר שאם הוא היה יושב בכיסא של יושב-ראש מקורות הוא היה בעמדה הזאת, אם הוא בכיסא של נת"ע הוא בעמדה השנייה.

אבישי ברוורמן: מר ויז'ניצר מבין שאנחנו תקועים במדינת ישראל כבר שנים.

אבישי ברוורמן: הוא יודע שהוא צריך להחיש את הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: אני בטוח שהוא גם ידאג למקורות המים, כי הוא לא שכח את מקור מחצבתו.

<ארז סרי: משרד המשפטים תמיד אומרים: אנחנו רק, אנחנו רק, אנחנו לא פוגעים.

<ארז סרי: זה שונה.

<ארז סרי: זה לא עובד ככה במציאות.

<ארז סרי: זה לא עובד ככה גם בזירה המשפטית.

<ארז סרי: ברגע שנגעת ונתת זכות, הקרנת לגבי זכויות ודברי חקיקה קיימים.

<ארז סרי: עניין חברת החשמל, שהסכנה היא סכנת חיים, מוסדר בכמה הוראות חוק.

<ארז סרי: יש גם הוראות פליליות שקובעות מה קורה אם מישהו נוגע במתקן תשתית, מזיק לכבלים או למתקן.

<ארז סרי: הוראה פלילית על מי שעושה את זה יש, אבל הוראה פוזיטיבית שאתם באים אומרים: אנחנו ניכנס ונשאיר את זה לאיזה אתר אינטרנט, לא סוגרת את הדברים.

אבישי ברוורמן: מה ההמלצה שלך, עו"ד סרי?

<אתי בנדלר: לתקן את חוק החשמל ולומר שכל אימת שחברת החשמל משתמשת בסמכויות הכניסה שלה למקרקעין לצורך ביצוע עבודות חשמל, היא תתאם עם כל בעלי התשתיות אחרות.

<דודי קופל: רק שהן דרמטיות הרבה יותר.

<אתי בנדלר: אני מניחה שזה מה שאתם מציעים, לא?

<ארז סרי: גברתי, זה נעשה.

<אתי בנדלר: מכוח מה זה נעשה?

<ארז סרי: אני רוצה רק לתת דוגמה אחת, גברתי, כדי שתבינו מה קורה בשטח.

<ארז סרי: בחוף דור היינו צריכים לחצות קו דלק של תש"ן .

<ארז סרי: לתש"ן אין שום הוראה שמגינה עליו.

<ארז סרי: לנתג"ז אין שום חובה לתאם כדי לחצות ולהיכנס.

<ארז סרי: מאחר ולא הייתה שום חובה של נתג"ז לתאם, אז לא קבעו את חובת התיאום.

<ארז סרי: מדובר בקו של תש"ן בקוטר של עשרות סנטימטרים.

<ארז סרי: כאשר באנו תש"ן נעמדו על הקו וניסו לחסום אותנו.

<ארז סרי: אילולא ניתנה הנחייה פנימית לתאם - ההנחיות והתכנון של המהנדסים של נתג"ז ושל חברת החשמל לא התאימו לדרישות של תש"ן.

<ארז סרי: - הייתה נגרמת תקלה יסודית.

<ארז סרי: מי תוקע כף לידי שנת"ע כשיקימו לא יעשו לפי שיקול דעתם, לפי הסטנדרטים שלהם?

זבולון כלפה: איך הגענו עד הלום שיש נוסח כזה?

זבולון כלפה: מה גרם לכך?

זבולון כלפה: איפה הבעיה שהתעוררה?

<אלכס ויז'ניצר: אני אסביר לך את זה בשפה לא משפטית.

<אלכס ויז'ניצר: לפני איזה 7 או 8 שנים, בגלל הבעיות של תיאום תשתית - - אתה יודע מי זה יעקב שוורצמן?

זבולון כלפה: לא.

<אלכס ויז'ניצר: זה עובד אחד שעובד בתש"ן.

<אלכס ויז'ניצר: לפני 22 שנים הייתי מנהל פרויקט בגן יבנה.

<אלכס ויז'ניצר: עשינו תיאום איתם לגבי מעבר עילי מעל קו אספקת דלק.

<אלכס ויז'ניצר: יעקב שוורצמן בא עם הליקופטר לעצור אותי.

<אלכס ויז'ניצר: אני תיאמתי איתו.

<אלכס ויז'ניצר: גם שילמתי עבור הפיקוח.

<אלכס ויז'ניצר: אם אני לא טועה, לא אמרתי לו באיזה יום אני מתחיל.

<אלכס ויז'ניצר: הכל היה מתואם.

<אלכס ויז'ניצר: עד היום, כששואלים אותי מה הבעיות, אני אומר לפטר את יעקב שוורצמן כדי לפתור את הבעיות.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא מפטרים את שוורצמן.

אבישי ברוורמן: הוא בן אדם יקר.

<אלכס ויז'ניצר: זה לצורך המחשה.

<אתי בנדלר: אני מבקשת לא להשתמש בשמות של אנשים שאינם נמצאים ולא יכולים לענות לטענות.

זבולון כלפה: אפשר להבין מהדברים שלך, אלכס, שתיאום נדרש גם לדעתך.

<אלכס ויז'ניצר: אני מהנדס אזרחי.

<אלכס ויז'ניצר: 37 שנים אני כבר מהנדס אזרחי.

<אלכס ויז'ניצר: יש א', ב' בהנדסה.

<אלכס ויז'ניצר: כמו שאתה מתפטר ועושה טופס טיולים, כך יש טופס תיאומים - הוא לפחות 12 נקודות - של מקורות, תש"ן, קצא"א, מינהל מקרקעי ישראל וכל הגופים מקצה לקצה.

<אלכס ויז'ניצר: אין דבר כזה שאין.

<אלכס ויז'ניצר: הדוגמה הקודמת הייתה על מנת להמחיש מה אתה צריך לעשות כדי לתאם עם גוף x או עם גוף שנקרא מקורות.

<אלכס ויז'ניצר: הדבר הראשון שעשיתי כשהגעתי ממע"צ למקורות זה קראתי לכל אלה שעשו בעיות בטרם - - לפני איזה 8 שנים, אדוני היושב, עשיתי שולחן עגול.

<אלכס ויז'ניצר: ביקשתי שכל יושבי הראש יתכנסו ביחד כדי לפתור את הבעיה של התיאומים.

<אלכס ויז'ניצר: כל אחד מאיתנו יודע שהנדסה אפשר לפתור, אבל לתאם את זה אי אפשר.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו לא מזמן עשינו איזה כביש קטן – 4313, שמוביל מניר צבי לבאר יעקב.

<אלכס ויז'ניצר: היו צריכים לנגוס טיפה מצריפין.

<אלכס ויז'ניצר: באותו אזור בצריפין הייתה משאבה של תחנת דלק של הצבא ואיזה שהוא מחסן של שמנים.

<אלכס ויז'ניצר: 7 חודשים חיפשנו תיאום, עד שקראתי לשם את ויקטור בר גיל.

<אלכס ויז'ניצר: ויקטור בר גיל הביא תת אלוף כזה, תת אלוף כזה ותת אלוף כזה.

<אלכס ויז'ניצר: תוך חצי שעה פתרנו את הבעיה.

<אלכס ויז'ניצר: לא ניתן בנת"ע - -

אבישי ברוורמן: בישראל יש הרבה בעיות.

אבישי ברוורמן: אנחנו באמצע מלחמה.

אבישי ברוורמן: המשילות שלה היא מהגרועות בעולם כי בכל מצב כל אחד עובד לבד.

אבישי ברוורמן: יש רגולטור א', שר ב', בירוקרטיה.

אבישי ברוורמן: אנחנו נתקעים בזמן אישור בנייה, בנושא של עסקים, באי קידום תשתיות.

אבישי ברוורמן: כל אחד צודק, אבל אין שולחן עגול ואין מחליט.

אבישי ברוורמן: אם נמשיך ככה, כל אחד יעשה את הדבר שלו.

אבישי ברוורמן: המטרה כאן היא להחיש את הדברים האלה, כי המצב של נתיבי התחבורה הציבורית בישראל זה ביזיון לאומי.

אבישי ברוורמן: לכל אחד יש את העורך דין שלו שמכסה את האחוריים שלו.

אבישי ברוורמן: אם הייתי מוציא כל אחד מפה, היינו רואים שאין בעל בית בישראל ששם את השרים יחד כדי לפתור בעיה.

אבישי ברוורמן: יש עודף רגולטורים.

אבישי ברוורמן: ישבנו פה על הגז הטבעי.

אבישי ברוורמן: זה ביזיון.

אבישי ברוורמן: יש גז ואין גז.

אבישי ברוורמן: שנה שלמה היה רגולטור אחד שישב פה, אחרים שם, לא היה מישהו שיחליט להתקדם, לכן אין גז טבעי בישראל והתעשייה לא מתפתחת.

אבישי ברוורמן: יש פה הרבה מהנדסים.

אבישי ברוורמן: כל אחד עושה את המקסימיזציה שלו.

אבישי ברוורמן: הוא מגיע למקסימום, אבל הבעיה של המקסימום הלוקלי שזה global minimum, זה לא global maximum.

אבישי ברוורמן: המטרה של פייר לזה ופייר לזה - פסה.

אבישי ברוורמן: צריך להמעיט בדברים האלה.

אבישי ברוורמן: אף אחד פה לא רוצה לפגוע.

אבישי ברוורמן: כולם רוצים את התיאומים.

אבישי ברוורמן: בגלל שכל אחד רוצה להביא למקסימום של הביטחון שלא יפגעו בטריטוריה שלו ובדברים שלו, מדינת ישראל משותקת.

אבישי ברוורמן: הכוונה שלי היא להתקדם בכיוון הזה, אלא אם כן עו"ד בנדלר תעצור אותי.

זבולון כלפה: אדוני היושב-ראש, אם אפשר להציע הצעה פרקטית.

זבולון כלפה: יכול להיות שצריך לתחום את כל אותם מתואמים בפרק זמן מסוים של תגובה.

<אתי בנדלר: אני אגיד מה אני מרגישה בקשר לעניין הזה.

<אתי בנדלר: רציתי לדעת בכמה בעלי תשתיות מדובר כשאנחנו מדברים על תיאום.

<אתי בנדלר: להלן הרשימה שקיבלתי: חברת חשמל, מקורות, תש"ן, קצא"א, נתג"ז, בזק, הוט, פלאפון, פרטנר, סלקום.

<אתי בנדלר: נאמר שככל הנראה יש חברות תקשורת נוספות שמחזיקות בתשתיות, שיש בעלי רישיון מפ"א ייחודי, אולי גם גופים שעניינם אספקת תשתית אינטרנט.

<אתי בנדלר: מדובר על למעלה מ-10 בעלי תשתיות.

<אתי בנדלר: זכות הכניסה למקרקעין לצורך ביצוע פעולות של רוב בעלי התשתיות האלו מוסדרת בחוק, אם כי לא לגבי כולם.

<אתי בנדלר: לגבי רובם יש הוראות בדין שקובעות את הזכות שלהם להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולות ייעודיות למטרות אותו גוף, או למטרות שהגוף נוסד למענו.

<אתי בנדלר: אני לא מכירה, ואני אומרת את זה בהסתייגות, אלא אם כן תופנה תשומת ליבי להוראת חוק שאומרת איך מתאמים, איך כל גוף צריך לתאם עם בעלי התשתיות האחרות - - מקסימום צריכים לתת הודעה וכו'.

<אתי בנדלר: אני לא מכירה חקיקה שנותנת עדיפות באותו חוק לבעל תשתית אחת על פני בעל תשתית אחרת.

<אתי בנדלר: אני פונה למשרד המשפטים, אולי למשרד התשתיות והאנרגיה – אינני יודעת מי אחראי על העניין הזה - שהגיע הזמן להסדיר בחקיקה את כל הנושא של תיאום התשתית בין בעלי התשתיות השונות.

<אתי בנדלר: הבעיה הזאת חוזרת ונשנית ועולה בהקשר בעלי תשתיות שונות וחוקים שונים.

<אתי בנדלר: אני באמת לא חושבת שאגב הטיפול במקים מסילת ברזל - הצעת החוק הזאת דנה ביחסים בין המפעיל או המקים לבין בעל המקרקעין - צריכים לפתור את כל נושא התשתיות.

<אתי בנדלר: אני לא חושבת שיש לו כלים לעשות את זה.

<אתי בנדלר: זה גם לא נכון להסדיר את זה אגב החוק הזה ולא בכלל בין בעלי התשתיות האחרות.

<אתי בנדלר: מה קורה אם חברת מקורות רוצה להקים קו?

<אתי בנדלר: שכחנו כאן את כל הרשויות המקומיות שיש להן הרבה מאוד תשתיות.

<אתי בנדלר: יש להן ביוב, יש להן מים, תאגידי מים.

<אתי בנדלר: אני חושבת שמה שהוצע כרגע, אולי אני אשפץ את הנוסח - - עם כל ההבנה שלי לבעיה הזאת שבאמת חייבים לפתור אותה, אני חושבת שראוי שתצא קריאה מטעם היושב-ראש למשרד המשפטים להתחיל לעבוד בצורה רצינית על חוק שידבר על תיאום בין בעלי תשתית.

<אתי בנדלר: אני לא חושבת שזו האכסניה הנכונה.

<אתי בנדלר: אני חושבת שבנסיבות האלו ראוי להסתפק בהצעה הזאת, כמובן תוך תשומת לב להצהרה שנמסרה כאן על ידי משרד המשפטים.

<אתי בנדלר: הייתי שמחה אם מר ויז'נצר היה חוזר על ההצהרה שהוא מתחייב להמשיך לתאם עם כל בעלי התשתיות, כפי שהיה מקובל עד עכשיו, ולא לעשות קיצורי דרך.

<אתי בנדלר: אני ממליצה לא להסדיר את זה כרגע בחקיקה.

<אתי בנדלר: זאת המלצתי מעבר למה שהוצע כאן.

אבישי ברוורמן: מר ויז'ניצר, אתה רוצה לתת את ההצהרה הזאת?

<אלכס ויז'ניצר: אני מתחייב.

<דינה בראון: גם רכבת ישראל, לא רק נת"ע.

<אלכס ויז'ניצר: אני מתחייב לכל מה שנאמר כאן.

אבישי ברוורמן: לתאם עם בעלי התשתיות.

<אלכס ויז'ניצר: אני מתחייב לתאם את כל הפעולות כנהוג עם כל בעלי התשתיות.

<אתי בנדלר: רכבת ישראל, אתם חוזרים על אותה התחייבות, נכון?

<ענבל קנקה: בהחלט.

<ענבל קנקה: אנחנו חוזרים על ההצהרה.

<דינה בראון: לא קיבלנו התייחסות להערה שהעלינו לגבי סעיף 14יוא1(א) רישא.

<דינה בראון: כתוב ברשימת הפעולות את הפעולות שמנויות בסעיף 14ב(א)(3) עד (11).

<דינה בראון: מר וייס הסביר שאין סיבה לא לכלול גם את הפעולות שבסעיף (1) ו-(2), כי גם הן יכולות להיות פעולות פוגעות.

אבישי ברוורמן: מקובל?

<דודי קופל: כן.

<אתי בנדלר: מה הנוסח המוצע?

<דודי קופל: לכלול את כל הפעולות.

<דודי קופל: זה לא יפנה ל-(3) עד (11), אלא יכלול את כל הפעולות שמנויות בסעיף 14ב(א).

אבישי ברוורמן: אני מעלה את זה להצבעה.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים –אין אושר

<אתי בנדלר: אושרו השינויים בסעיף 14ב ובסעיף 14יא1.

<דודי קופל: פסקה (3) בסעיף 14ב(א).

<דודי קופל: אנחנו מדברים כאן על קבוצת הפעולות הקלות, 3) ביצוע מדידות או סקרים, לרבות סקרי מים וקרקע ונטילת דגימות מהמים או מהקרקע, ובלבד שביצוע המדידות או הסקרים כאמור אינו נמשך למעלה מ-24 שעות כאמור, ושיש צורך לבצעם באופן חד-פעמי (להלן – פעולת מדידה קלה); 4) ביצוע מדידות או סקרים לרבות סקרי מים וקרקע ונטילת דגימות מהמים או מהקרקע שאינן פעולות מדידה קלות.

<דודי קופל: עשינו כאן חלוקה בין ביצוע מדידות וסקרים שהם פוגעניים יותר לבין הפחות פוגעניים.

<דודי קופל: הפחות מצויים במסגרת הפעולות הקלות שהפרוצדורה לגבי קיומם מקלה יותר.

<דודי קופל: המשמעותיים יותר מצריכים פרוצדורה, הסכמה מפורשת של בעל המקרקעין לכך שניתן יהיה לבצע את הפעולה הזאת, או החלטה של המנהל.

<חנה פרנקל: היינו מבקשים במקום המילה "חד פעמי" להגיד את המילה "אקראי".

<חנה פרנקל: הרעיון ברור.

<חנה פרנקל: לפעמים זה קורה יותר מפעם אחת.

<דינה בראון: ההתייחסות כאן היא למשך הזמן.

<דינה בראון: אין כאן התייחסות לעומק ביצוע העבודה.

<דינה בראון: זה הקריטריון שקובע לגבי - -

<דודי קופל: זה פחות רלוונטי.

<דודי קופל: אולי מהזווית של עו"ד בראון כבעלת תשתית זה יותר משמעותי, אבל זה פחות משמעותי מבחינת בעל המקרקעין שהוא המוקד של העניין.

<דודי קופל: רמת הפגיעה ביכולת של בעל המקרקעין לעשות שימוש בנכס שלו היא פחות משמעותית.

<דודי קופל: השאלה אם חופרים בור בעומק של 2 מטרים או 5 לעומת משך ביצוע הפעולה.

<יערה למברגר: דווקא הניסוח הזה היה חשוב לנו כדי להגיד שזה חד-פעמי.

<יערה למברגר: לא כל יום נכנסים.

<חנה פרנקל: חד פעמי בתוך 24 שעות?

<חנה פרנקל: כמה פעמים בחודש?

<יערה למברגר: הכוונה לא תהיה שכל יום אתה בא לנכס.

<אתי בנדלר: אני גם מתנגדת לאקראי, משום שאקראי זה דבר שאין לו שיעור.

<אתי בנדלר: זה לא משהו אובייקטיבי.

<אתי בנדלר: מה שבעינייך ייחשב לאקראי, בעיני ייחשב לדבר חוזר ונשנה.

<אתי בנדלר: מתי זה נחשב לאקראי?

<אתי בנדלר: כל 3 ימים זה אקראי?

<אתי בנדלר: האם אחת לחודש זה אקראי?

אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים להקל עליכם.

אבישי ברוורמן: העניין של אקראי לא מקובל.

אבישי ברוורמן: מה לגבי ההערה של עו"ד בראון?

<אתי בנדלר: כפי שאמרתי, הצעת החוק הזאת באה להסדיר את היחסים בין המקים או המפעיל של מסילת הברזל לבין הבעלים של המקרקעין.

<אתי בנדלר: מה לו לבעל המקרקעין אם חופרים לעומק של 60 סנטימטר או חופרים יתד לעומק של 160 סנטימטר?

<אתי בנדלר: מבחינתו זה לא עושה הבדל כשאת שוקלת אם זאת פעולה קלה או לא.

אבישי ברוורמן: אני מעלה את זה להצבעה.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

<חנה פרנקל: אולי אופי חד פעמי.

<יערה למברגר: אולי בשלב הניסוח נחדד את זה, אבל צריך שיהיה ברור שזה חד פעמי.

<אתי בנדלר: אני לא יודעת מה זה אופי חד פעמי.

אבישי ברוורמן: כרגע אני מעלה את זה להצבעה.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים –אין

<דודי קופל: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שהייתה בנוסח הקודם אפשרות לבצע סוג נוסף של פעולות שעליו ויתרנו כיוון שסברנו שמדובר בפעולות שמוגדרות באופן רחב מידי.

<דודי קופל: מדובר במניעת נזק למסילת ברזל או למקרקעין.

<יערה למברגר: הן נכנסות לסעיפים אחרים.

<אתי בנדלר: כולנו מעריכים את הוויתור שלכם.

<ענבל קנקה: עשינו קצת עבודה בתוך הרכבת.

<ענבל קנקה: דיברתי עם כל מיני גורמים באגפים שונים כדי שיספרו לי מניסיונם לגבי מקרים שקרו בעבר.

<ענבל קנקה: היינו צריכים במסגרת אותם מקרים להיכנס למקרקעין סמוכים ולבצע כל מיני עבודות.

<ענבל קנקה: הכוונה היא לא לעבודות שמבוצעות במסגרת המקרים שכבר מפורטים באותו תיקון או עבודות רגילות ועבודות דחופות שנראה בהמשך.

<ענבל קנקה: דיברו איתי על מקרים של שימוט של רכבות.

<משה אמסלם: כשהרכבת נופלת מהמסילה.

<ענבל קנקה: לעיתים רכבת סוטה מהמסילה שלה, מהציר ונופלת למקרקעין סמוכים.

<ענבל קנקה: במקרים של פינוי ועבודות מסוימות שצריך לבצע, צריך להזיז את אותם קרונות לצד, כאשר אחר כך באים כל הבאגרים והמנופים כדי להחזיר את אותם קרונות.

<ענבל קנקה: יש לנו עוד כמה מקרים כאלה שאנחנו לא יכולים לדעת אותם בדיוק, כמו למשל סתימה של תעלות ניקוז או שבירה של פסים.

<ענבל קנקה: היינו מבקשים להשאיר את הנוסח הזה, כאשר הוא נתון לביקורת ולאחר מכן לאישור הרגולטור.

<דודי קופל: כפי שעו"ד למברגר אמרה וציינו קודם, אנחנו חושבים שיש מענה למרבית הדברים במסגרת הסעיפים שהוספנו כעת, כולל פסקה (9) של עבודות חיזוק.

<דודי קופל: יש סעיפים קיימים במסגרת הפקודה הקיימת שמאפשרים סמכויות נוספות לרכבת.

<אתי בנדלר: התנגדתי מלכתחילה לנוסח הזה, כי הנוסח הזה מאפשר כמעט כל פעולה.

<אתי בנדלר: אדוני יודע איזה פעולות אפשר לעשות במסגרת מניעת נזק למסילת ברזל או למקרקעין?

אבישי ברוורמן: הכל.

<אתי בנדלר: זה כל כך רחב.

<אתי בנדלר: שם מוגדרות הפעולות, כאן לא מוגדרות הפעולות.

<ענבל קנקה: אין לנו אפילו סעיף שמדבר - -

אבישי ברוורמן: אני מעלה את זה להצבעה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים –אין

<דודי קופל: 14יא.

<דודי קופל: מאחר והעבודות יצריכו ביצוע של פעולות רבות מאוד מהפעולות שניתן לעשות לפי הצעת החוק הזאת, אנחנו מציעים שהערעור על החלטות המנהל יהיה לוועדת ערר, לא לבית המשפט, זאת בשל לוחות הזמנים ובשל המומחיות המיוחדת שתהיה לאותה ועדת ערר.

<דודי קופל: זה הסעיף המוצע.

<דודי קופל: ערר 14יא (א) הרואה עצמו נפגע מהחלטת המנהל לפי סימן זה (הוראת שעה) רשאי לערור על ההחלטה, תוך 30 ימים מהיום שבו נמסרה לו הודעה עליה, בפני ועדת ערר שהוקמה לפי סעיף קטן (ב).

<דודי קופל: (ב) השר בהסכמת שר המשפטים ימנה ועדת ערר שתדון בעררים לפי סעיף קטן (א); ועדת הערר תהא בת שלושה חברים ואלו הם: משפטן עובד מדינה, שאינו עובד משרד התחבורה, הכשיר להיות שופט בית משפט שלום, שימנה שר המשפטים, והוא יהיה יושב ראש הוועדה; נציג ציבור שהוא מהנדס הרשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים כמשמעותו בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי"ח-1958, באחד המדורים המפורטים להלן, בעל ניסיון של שבע שנים לפחות כמהנדס בתחום מתחומי המדורים הללו: הנדסת מסילות ברזל; הנדסה אזרחית; הנדסת מכונות; הנדסת חשמל הנדסת אווירונאוטיקה; הנדסת תעשייה וניהול; נציג ציבור בעל תואר באדריכלות הרשות בפנקס המהנדסים והאדריכלים כמשמעותו בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי"ח-1958, בעל ניסיון מקצועי של שבע שנים לפחות.

<דודי קופל: (ג) ועדת הערר תקבע את סדרי עבודתה, ככל שאלה לא נקבעו בתקנות; סדרי דין שנקבעו לפי סעיף קטן זה יפורסמו באתר האינטרנט של המשרד.

<דודי קופל: (ד) ההוראות לפי חוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב-1992, למעט סעיף 45 לחוק האמור, יחולו, בשינויים המחויבים, על ערר ועל ועדת ערר לפי סעיף זה.

<דודי קופל: (ה) החלטה סופית של ועדת הערר ניתנת לערעור בפני בית משפט לעניינים מינהליים.

<דודי קופל: ו) סעיף זה יעמוד בתוקף 5 שנים מיום תחילתו של חוק זה; השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי להאריך את תוקפו של סעיף זה לתקופות שונות ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלו על 5 שנים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שזה בסך הכל סביר.

<תמר הקר: מה שייך הנדסת אווירונאוטיקה?

<הילה הדר: מדובר בעצם בהבנה של מערכות.

<הילה הדר: כלל ההנדסות נכנסו בהקשרים אחרים.

<אתי בנדלר: נציגי הציבור לא יהיו עובדי המדינה.

<אתי בנדלר: אם יהיה צורך – אני אבדוק את זה- אנחנו נכתוב את זה במפורש.

<יערה למברגר: רק הבהרת נוסח.

<יערה למברגר: כתוב ברישא המשפט "השר, בהסכמת שר המשפטים", ואז כתוב ב-(1) המשפט "ימנה שר המשפטים".

<יערה למברגר: אולי נצטרך את הנוסח - -

<אתי בנדלר: את הנוסח אנחנו נסדיר.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים –אין

<דודי קופל: תקנות 14יג.

<דודי קופל: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סימן זה, ובכלל זה בעניינים אלה:

<דודי קופל: מתן הודעה על כוונה להיכנס למקרקעין לפי סעיף 14ג(א)(1), ובכלל זה פרטים שיש לכלול בהודעה כאמור, השפות שבהן תימסר, אופן מסירת ההודעה ופעולות שיראו בהן כמסירת הודעה; תקנות לפי פסקה זו ייקבע בהסכמת שר המשפטים; הגשת התנגדות לכניסה למקרקעין לפי סעיף 14ה(א) ובכלל כך הארכת המועד להגשת ההתנגדות, מטעמים מיוחדים; הארכת המועד למתן החלטת המנהל לפי סעיפים 14ה(ד) ו-14ו(ד) וכן הארכת מועד למתן החלטת הוועדה לפי סעיף 14ז(ד), מטעמים מיוחדים, ובכלל זה כאשר ביקש המנהל או הוועדה, לפי העניין, השלמת פרטים מאחד הצדדים; מסירת בקשה לבעל מקרקעין לפי סעיפים 14ו(ב), 14ז(א) ו-(ג), ובכלל זה אופן מסירת ההודעה ופעולות שייראו בהן כמסירת הודעה; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהסכמת שר המשפטים מסירת החלטת הוועדה לפי סעיף 14ז(ד), ובכלל זה אופן מסירת ההודעה ופעולות שיירו בהן כמסירת הודעה; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהסכמת שר המשפטים;

אבישי ברוורמן: יש הערות?

אבישי ברוורמן: אין.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים –אין

<יערה למברגר: חשוב להגיד עוד הערה לגבי ועדת ערר.

<יערה למברגר: זה נקבע כהוראת שעה, כי סך הכל מדובר בהליך ייחודי לאור המאפיינים שהוצגו לנו על הפרויקט, האינטנסיביות, כמות העבודות וההיקף של הפקודות המיוחדות.

<לאה ורון: את מדברת על הסעיף שכבר אושר.

<יערה למברגר: כן, על ועדת הערר.

<יערה למברגר: אני רק רוצה להסביר למה זה נקבע כהוראת שעה לתקופה ההקמה של הפרויקט לפי הערכה שניתנה לנו מחברת נת"ע.

<דודי קופל: תיקון חוק בתי 2(א) בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000 (להלן -חוק משפט לעניינים בתי משפט לעניינים מינהליים) – מינהליים בתוספת הראשונה, בפרט 14(ה), בראשיתו יבוא – "החלטה של רשות לפי סימן ב' לפרק ב' לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 וכן"; ובסופו, במקום המילים "לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 יבוא "לפקודה האמורה".

<דודי קופל: (ב) (1) מועד תחילתו של התיקון לתוספת הראשונה לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, כנוסחו בסעיף קטן (א), עם בטלותה של הוראת השעה הקבועה בסעיף 14יא לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 (בסעיף קטן זה – יום התחילה).

<דודי קופל: (2) עד ליום התחילה יחולו ההוראות הבאות – בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, בתוספת הראשונה, בפרט 14(ה), בראשיתו יבוא – "החלטה של הוועדה לעניין פעולות חיזוק מורכבות לפי סימן ב' לפרק ב' לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב 1972 וכן"; בסופו, במקום המילים "לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 יבוא "לפקודה האמורה".

<דודי קופל: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, בתוספת השנייה, בסופה יבוא – "ערעור לפי סעיף 14יא(ה) לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972".

<דודי קופל: בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, בתוספת השנייה, בסופה יבוא – "ערעור על החלטת ועדת ההשגות לפי סעיף 46 טז6(ג) לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972".

<דודי קופל: מדובר כאן בהתאמות בחוק בתי משפט מינהליים שמתאימות את עצמן להוראת השעה שדיברנו עליה.

<דודי קופל: כל עוד הוראת השעה תהיה בתוקף, ערעור על ועדת הערר יהיה לבית משפט לעניינים מינהליים כמקובל.

<דודי קופל: לאחר שהוראת השעה תסתיים, ערעור על החלטת המנהל יהיה באמצעות הגשת עתירה לבית משפט לעניינים מינהליים.

אבישי ברוורמן: אין הערות.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים –אין

<דודי קופל: תחילה זה גם סעיף שנועד לבצע התאמה להוראת השעה לעניין ועדת ערר.

<דודי קופל: תחילה 3(א) מועד תחילתו של חוק זה, למעט הוראות סעיפים 14ה(ה) ו-14ו(ה) לפקודת מסילות הברזל (נוסח חדש), התשל"ב-1972 (בסעיף זה – הפקודה) כנוסחם בסעיף 1 לחוק זה, ביום פרסומו, ומועד תחילתם של סעיפים 14ה(ה) ו-14ו(ה) לפקודה כנוסחם בסעיף 1 לחוק זה עם בטלותה של הוראת השעה הקבועה בסעיף 14יוא לפקודה כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה.

<אתי בנדלר: רציתי להעיר לסעיפים הקודמים, פשוט להביא לתשומת לב אדוני.

<אתי בנדלר: הקמתה של ועדת ערר בהקשר הזה שאליה יוכלו לערור אנשים שטוענים שנפגעו מפעולה של כניסה למקרקעין שלהם, היא די חריגה בחקיקה.

<אתי בנדלר: בדרך כלל זה הולך לבית המשפט.

<אתי בנדלר: אני לפחות השתכנעתי שבגלל הצורך לבצע את הקו האדום של הרכבת הקלה במהירות רבה, שזה כמעט פרויקט לאומי - -

אבישי ברוורמן: זה ממש פרויקט לאומי.

<אתי בנדלר: אני יודעת שזאת הייתה הגישה של אדוני בהקשר הזה.

<אתי בנדלר: הם ביקשו להקים ועדת ערר שתהיה ייחודית לפקודה הזאת כך שאיתותיה יהיו בידיה כדי לדון בעררים או בעתירות שיגישו מי שטוענים שנפגעו כתוצאה מכך.

<אתי בנדלר: כתוצאה מכך ההליך יהיה הרבה יותר מהיר, ניתן יהיה להתקדם עם הפרויקט.

<אתי בנדלר: זו הסיבה.

<אתי בנדלר: למרות החריגות של ההליך הזה, אותי שכנעו שהדבר נדרש בנסיבות העניין.

<אתי בנדלר: זה מה שבעצם מעוגן כאן.

אבישי ברוורמן: תודה על ההערה הזאת.

אבישי ברוורמן: החריגות מוצדקת כיוון שזה פרויקט לאומי.

אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים שהדברים ירוצו כמה שיותר מהר.

אבישי ברוורמן: את הבעיות תפתרו - -

<אתי בנדלר: אין לראות בכך תקדים לחוקים אחרים.

אבישי ברוורמן: אין הערות על סעיף 3.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים –אין

<משה אמסלם: אני רוצה בהזדמנות זאת להודות בשם משרד התחבורה לוועדה, למנהלת הוועדה, ליועצת המשפטית .

<משה אמסלם: שאפו ענק.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אנחנו ביחד למען מדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: שיבואו ימים טובים.