ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 398, 2014-07-23 09:45

ניסן סלומינסקי: רבותיי, אנחנו עוברים להצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון – שלילת תשלומים מתקציב המדינה עבור סטודנט משתמט), התשע"ד-2013 - פ/1880/19, המגיש יוני שטבון.

ניסן סלומינסקי: ידידי, בבקשה, תציג את החוק.

יוני שטבון: תודה רבה, אדוני היושב ראש, אני רוצה לפתוח באירועי הימים האחרונים, והשבוע האחרון, לחזק את תושבי הדרום, את לוחמי צה"ל במציאות שנמצאים בה כולנו, עם ישראל נמצא בה, וכמובן הלוחמים בחזית.

יוני שטבון: החוק הזה הגיע בהזדמנות הזו, וגם לתפיסתי בהקשר של הימים האחרונים, אבל כמובן שזה לא התחיל משם.

יוני שטבון: על החוק עצמו חתומים לא מעט מחברי הקואליציה והאופוזיציה, בכוונת תחילה חתום על החוק חבר הכנסת עפר שלח, חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, חבר הכנסת רוברט אילטוב, וחברי הכנסת יריב לוין, דוד צור, עמר בר-לב, יעקב מרגי ואיתן כבל, מתוך הבנה שיש נושאים, יש חוקים שאפשר לקדם יחד, ולא להתנגשויות והפוך.

יוני שטבון: הרציונל של החוק הנוכחי מדבר על תובנה שבתהליך כזה או אחר יש לא מעט - אני לא רוצה לנקוב במספרים - דמויות של משתמטים או עריקים על-פי הוראות הצבא שנדבר עליהם בהמשך, כמובן לא אנשים שפטורים משרות כמו האוכלוסייה הערבית שהפוקד בכלל לא קורא להם, או פטורים כמו האוכלוסייה החרדית, או סיבה רפואית, אנשים שפשוט מסיבתם האישית, מסיבתם כאלה ואחרת משתמטים או עריקים משרות הצבאי.

יעקב ליצמן: הצבא לא תופס אותם.

יוני שטבון: כן.

יוני שטבון: יש כרגע מציאות שבה מסתובבים חבורה כזו, ודאי שתפקידו של הצבא לאתר אותם ולהביא אותם לתוך המערכת כמו שצריך.

יוני שטבון: יחד עם זאת, אנחנו כחברה ואנחנו כמדינה יש לנו חובה גם מוסרית וגם מבחינה פרקטית לראות שהחבורה הזאת לא מסתובבת בצורה חופשית בזמן שיש ילד 18, נער בן 18 שניגש לשרות הצבאי, או לשרות הלאומי, ובחור בגילו במקביל הולך לעשות תואר ומתחיל את הקריירה שלו בגיל אחר, בגיל יותר מוקדם.

יוני שטבון: עדכנו אותי על מקרה אחד שנתפס לא מזמן, דוקטורט של סטודנט באוניברסיטת בן גוריון, כבר בתהליך סוף דוקטורט, שלמעשה בורח מהצבא כבר מספר שנים, והנה, החוק הזה בא לעשות קצת סדר בדברים, ודאי החוק הזה לא בא לפתור את כל הבעיות בנושא הזה, אלא גם להעביר מסר פעם אחד מטעם המדינה, ופעם שנייה גם לסייע ולהבחין שאנחנו מכספי המדינה משלם המסים לא יכול להיות שהוא ייטיב עם אותה אוכלוסייה.

יוני שטבון: לגבי תהליך החוק עצמו, ופה אני מסכם, אדוני היושב ראש.

יוני שטבון: החוק עצמו עבר בתמיכת השרים, בתמיכת הממשלה על נושא מה שקרוי סעיף 17 בחוק המל"ג לעניין שכר הלימוד.

יוני שטבון: לאחר דין ודברים יחד עם המל"ג ומשרד הביטחון גם בסוגיות שקשורות לתהליך שאפשר לעשות אותו בצורה פרקטית שהוא יעיל ולא רק שכתוב על החוק על הדף הלבן, שחור על גבי לבן, אלא באמת יהיה יעיל.

יוני שטבון: הבנו שהדבר הכי נכון והכי יעיל להעביר את המסר לאותם סטודנטים דרך ההטבות שהמדינה מעבירה לאותם סטודנטים, מדובר על הטבות ומלגות ציבוריות.

יוני שטבון: לעניין זה, הגענו להסכמה שהחוק ידבר על סעיף 25 בחוק המל"ג שמדבר על הטבות, סעיף 25ב רבתי, הטבות כגון מגורים שיש לאותם סטודנטים, פר"ח, מלגות הצטיינות שהמדינה משלמת שאותו סטודנט משתמט או עריק לא יכול להיות שיקבל אותם.

יוני שטבון: החוק הזה מתואם.

יעקב ליצמן: בחורי ישיבות אתם כן - - -

יוני שטבון: לא, אין שום קשר.

יעקב ליצמן: שם מי שלא מתגייס הוא לא משתמט, כבר הפסיקו את התקציב.

יעקב ליצמן: אני נגד החוק, אגב, שלא תטעה, אני הצבעתי נגד.

יוני שטבון: בסדר, דווקא יש תמיכה, ממה שאני דיברתי לפחות מחברי הכנסת החרדים יש תמיכה, זכותך.

יעקב ליצמן: הצבעתי נגד.

יוני שטבון: אין בעיה.

יוני שטבון: אני אומר מבחינת החוק, ודאי שלא מדבר על אוכלוסיות שפטורות, או אוכלוסיות חרדים, או אוכלוסיות ערביות, אוכלוסיות שהן פטורות מסיבות רפואיות.

יוני שטבון: לתפיסתי, החוק הזה גם יש בו מסר ערכי, חשוב, שהמדינה דווקא בעת הזו כלפי אותה אוכלוסייה שמשרתת ונותנת את עצמה למדינה.

יוני שטבון: אני רוצה רק לסכם.

יוני שטבון: החוק הזה מתואם, ועברנו תהליך לא ארוך, אבל תהליך מאוד מדויק מפרופסור טרכטנברג, יושב ראש המל"ג, דרך אנשי הות"ת והמל"ג, ודרך אנשי משרד הביטחון – הנוסח מוסכם.

ניסן סלומינסקי: איך זה יהיה בפועל?

יוני שטבון: לגבי כל הפרקטיקה, איך הדברים קורים, יש בעצם דיון לגבי איך תהליך הדיווח בין המל"ג אוניברסיטאות, לבין משרד הביטחון.

יוני שטבון: ככלל, אנחנו משאירים את זה לקריאה שנייה ושלישית, לא בגלל שיש יותר מדי בעיות, כי פשוט יש דיון ואצל משפטנים האם צריך להכניס את זה בחוק, או לא צריך להכניס את זה חוק.

יוני שטבון: יש תפיסה שאומרת שאין צורך להכניס את זה בחקיקה.

יוני שטבון: בצורה פשוטה האוניברסיטאות, ואני מבקש שהות"ת יסביר את זה, ויש פה נציג מיטב, והאוניברסיטאות יעבירו את כלל תעודות הזהות בגלל לשמור על צינעת הפרט למשרד הביטחון, משרד הביטחון יגיד מתוכם מיהו לפי ההגדרה, יסמן תעודת זהות בלי שם בלי כלום מי אותו דמות שמוגדרת כמשתמט או עריק לפי פקודות הצבא, ואותו תעודת זהות תישלל מאותן הטבות.

יוני שטבון: זה הפרקטיקה, איך זה יקרה אני מציע להשאיר את זה לקריאה שנייה ושלישית כי יש באמת פקידות מקצועית שיושבת על הדברים.

יוני שטבון: אני אבקש לא לדון בכך עכשיו וחבל.

יוני שטבון: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: נשמע את המל"ג.

ניסן סלומינסקי: אחר כך נשמע את משרד הביטחון.

<נדב שמיר: אני עו"ד נדב שמיר, מהמועצה להשכלה גבוהה.

<נדב שמיר: קודם כל כפי שאמר שטבון, הצעת החוק עברה באמת איזשהו שינוי, לאחר השינוי כאשר ברור שלא מדובר פה על התערבות בעצם התקצוב של המוסדות להשכלה גבוהה, שזה ערך בפני עצמו שאנחנו מאוד שומרים עליו ומגנים עליו.

<נדב שמיר: האי-תלות של הות"ת בממשלה, אחרי השינוי שנעשה שדיבר למעשה רק על כספי הסיוע לסטודנטים, אנחנו חושבים שבאמת התוצאה היא נכונה והגיונית.

<נדב שמיר: נעשתה עבודה בין הפקידות המקצועית אכן, ואנחנו הגענו למסקנה שהדבר גם אפשרי.

<נדב שמיר: הנושא הזה של מערך הסיוע נעשה בעצם על ידי משרד החינוך מכספי ות"ת, אבל האופרציה נעשית תחת משרד החינוך באמצעות חברת אאוט סורסינג כזאת, היא מקבלת את הבקשות, מדובר על משהו כמו 30, 40 אלף בקשות בשנה.

<נדב שמיר: מה שמסתמן שהיא תעביר, אותה חברה תעביר לרשויות הצבא את רשימת האנשים שביקשו, או שאולי אפילו כבר הוחלט שהם זכאים, הצבא על זה יבדוק אם יש בתוכם משתמטים או עריקים לפי ההגדרה, ומשתמטים או עריקים, אני רוצה להדגיש, הכוונה היא לאנשים שנמצאים בסטטוס הזה עכשיו.

<נדב שמיר: זאת אומרת, מי שמשתמט בעבר, ושילם כבר את חובו לחברה, נשפט אולי וכבר שילם את חובו, הכול נמחק, והוא כבר לא בגדר משתמט או עריק.

<נדב שמיר: כמו שאמרתי, החברה הזאת תעביר לצבא את הרשימה, הצבא יסמן עליה אם יש מישהו שלא זכאי, בעקבות זה יפעלו.

יעקב ליצמן: אתם תומכים בעיקרון שמי שמשתמט לא - - -

ניסן סלומינסקי: לא, לא יקבל הטבות.

<נדב שמיר: הוא לא יקבל סיוע.

<נדב שמיר: אני חושב שזו הצעה הגיונית.

יעקב ליצמן: בישיבות הם עשו את זה אחרת, פסלו לגמרי, ביטלו את תקציב הישיבות רק למתמידים, לגאונים.

<אורן סארגוטי: מלה אחת לעניין ההגדרות.

<אורן סארגוטי: עריק אנחנו מגדירים מי שנעדר מהשרות עצמו, כלומר, התייצב לשרות, נעדר מהשרות בתקופה שעולה מעל 20 ימים.

<אורן סארגוטי: משתמט הוא אחד כזה שבכלל לא התייצב בשירות, גם אחד כזה שנשלחו לו מספר צווים.

ניסן סלומינסקי: כמה הפוטנציאל?

<אורן סארגוטי: אנחנו בשנה מדווחים – אני מדבר מתוך שרות, מדווחים על סדר גודל של 5,000 חיילים עריקים משרות.

<אורן סארגוטי: רובם אנחנו מטפלים.

יעקב ליצמן: כמה משתמטים?

<אורן סארגוטי: המצבה הממוצעת של העריקים בצבא לאורך זמן סדר גודל של 3,000 עריקים בסדיר.

יוני שטבון: בזמן נתון.

<אורן סארגוטי: בכל זמן נתון, ממוצע בכל זמן נתון.

<אורן סארגוטי: לגבי משתמטים יש לנו סדר גודל של 3,000 משתמטים בשנה.

<אורן סארגוטי: גם כאן, ברובם אנחנו מטפלים, ורק כשאנחנו מסתכלים על המצבות של כאלה שלאורך זמן נמצאים בהשתמטות, אנחנו גם מדברים על מספר אלפים.

יעקב ליצמן: לא קיבלתי תשובה כמה משתמטים.

<אורן סארגוטי: 3,000 שניהם ביחד.

ניסן סלומינסקי: אתם גם כן מודעים לזה.

ניסן סלומינסקי: ההליך הזה מקובל, זה לא משהו שפתאום תחליטו שאתם לא, כן.

<אורן סארגוטי: מקובל לחלוטין כי אנחנו מבינים ואנחנו חושבים ואנחנו מצהירים שהבעיה הזאת של ההשתמטות או עריקות זה לא רק בעיה של הצבא.

ניסן סלומינסקי: זה ודאי, לא על זה שאלתי.

ניסן סלומינסקי: שאלתי אם מקובל מבחינת היכולת הטכנית לממש את הדבר.

ניסן סלומינסקי: בסדר גמור, מאה אחוז.

אלעזר שטרן: בעיניי, אולי להבדיל מחלק מהחברים התכלית ראויה בהקשרים האלה.

אלעזר שטרן: אני חושב שהחברה הישראלית את המשתמטים היא צריכה להוקיע.

אלעזר שטרן: אני פחות אופטימי מבחינת המספרים שיש פה, זה הרבה חברה שבחוץ לארץ, הם אפילו לא יודעים שהם עריקים חלקם, או הם משתמטים.

אלעזר שטרן: אני חושב שיש פה איזה סוג של מסר בהקשר הזה.

אלעזר שטרן: בעיניי המסר הזה הוא חשוב.

אלעזר שטרן: לפחות יש מרחק גדול בין מה שהייתה כוונת המחוקק בהתחלה חוץ מהמסר, לבן מה שיש פה, בגלל שצריך היה להודות על האמת, שהכוונה הייתה ששכר הלימוד במדינת ישראל הוא מאוד מסובסד ביחס לארצות הברית, למשל, אז המדינה אם זה סוג של מענק, אנחנו חוזרים פה לשאלה של קצת מע"מ אפס, זאת אומרת, האם אתה נותן מענק, או אתה מכיל את הדבר הזה, זאת כשלעצמה בעיה.

ניסן סלומינסקי: אם שמעת, אנחנו מכירים על הפרדת רשויות מסוימת מאוד שזה חלק מהיסוד של מדינה דמוקרטית.

ניסן סלומינסקי: פה שמענו על שכלול שיש הפרדת רשויות נוספת, שיש מדינה בתוך מדינה יש את המל"ג, שזה הפרדה ששומרים מכל משמר על הפרדה בין זה לבין כאילו זה.

ניסן סלומינסקי: בסדר, צריכים להכניס את זה אולי בעקרונות הדמוקרטיה גם את ההפרדה הזו, זאת אומרת, לא 3 רשויות אלא 4 רשויות.

אלעזר שטרן: אני שמח שסדרתי לך פלטפורמה על ההתבטאות הזאת.

ניסן סלומינסקי: מאחר והיה לי גם שיחות, זו אחת הסיבות שאי אפשר לממש את מה שאתה אמרת, אלא הלכו לנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: אבל בוא נתחיל עם זה.

יצחק כהן: ברשותך, למה בישיבות אתם שוללים תקציב למוסד?

יצחק כהן: למה פה אתם לא שוללים תקציב למשל לאותה אוניברסיטה שמעודדת השתמטויות?

יעקב ליצמן: כי הות"ת מתנגד.

יצחק כהן: לא, עזוב, יכול להתנגד - - - הסתייגות לחקיקה.

יצחק כהן: לעשות הקבלה כמו שעשיתם בישיבות, תעשו גם במוסדות להשכלה גבוהה.

יוני שטבון: נראה שהדברים נשמעו שעברנו תהליך כלשהו, ואני מסכים שבתחילת הדרך התחלנו בשכר הלימוד, ועברנו להטבות.

יוני שטבון: אבל אני מציע, ויש פה חברי כנסת שמעוניינים לקדם את החקיקה יחד בתחום של שכר לימוד, נמשיך, אין שום בעיה.

אלעזר שטרן: ההגדרה של שרות סדיר, אני חושב שמהקיץ האחרון נוספה לה הגדרה נוספת וצריך להוסיף שם – "לרבות שרות משולב כהגדרתו בסעיף 22א לחוק שרות ביטחון".

אלעזר שטרן: אני בטוח שגם המציעים ירצו.

אלעזר שטרן: הצבא אני לא יודע מה זה, אז אני אסביר.

אלעזר שטרן: אולי אני מתקיל אותם קצת.

אלעזר שטרן: יש מסלולים מסלולי הנח"ל ואולי ההסבר שהם מסלולים מיוחדים.

אלעזר שטרן: הם לא נמצאים בתוך אותו חוק, הם נקראים שרות משולב, וצריך שגם חיילים ששם שעוזבים באמצע את אותו דבר, שמשתמטים לפי ההגדרות שיש כאן בחוק, שהחוק הזה יחול גם עליהם.

יוני שטבון: מבחינתי אין שום בעיה.

יוני שטבון: זה נדרש בחקיקה.

דה מסקיטה: אני מהפרקליטות הצבאית.

דה מסקיטה: לפי דעתי זה עדיין נחשב בהגדרה של שרות סדיר, אנחנו מסכימים - -

ניסן סלומינסקי: בסדר, אז אם כולם מסכימים, אז - - -

שמעון סולומון: רק לחזק.

שמעון סולומון: אני חושב שהחוק הזה הוא חשוב, עוד יותר בעת הזאת.

שמעון סולומון: אני חושב שבלי שום קשר למלחמה, ובלי שום קשר למצב החירום, בכלל גם בשיגרה הנושא הזה חשוב לקדם אותו.

שמעון סולומון: רק לא הבנתי את האמירה שהמדינה, כלומר לשמור על העצמאות כל עוד אולי אי אפשר להתערב באקדמיה מה ללמד ואיך ללמד, ולקבוע סדרי נושאים וכו'.

שמעון סולומון: אבל כל עוד התקצוב הוא מהמדינה יש חיבור אם נרצה או לא נרצה, וכל מה שקשור במעטפת זה לא קשור לנושא הזה.

שמעון סולומון: אבל עכשיו אני מטפל במקרה שכמה מוסדות - זה לא חדש לכם, שיש להם את העמדות שלהם, את הגישה שלהם המדינית וכל הנלווה לזה, שדווקא סטודנטים שיוצאים למילואים הם נפגעים בצורה כזו או אחרת.

שמעון סולומון: טיפלתי במקרה של מתמחה שלי, שבעוד שסטודנט אחר יצא לכל מיני מפגשים של השמאל, הוא קיבל את הנקודות שלו בקיץ.

שמעון סולומון: סטודנט אחר באותה כיתה שיצא למילואים, עשו לו את המוות כדי לתת לו את הנקודות שמגיעות לו.

שמעון סולומון: בהתערבות שלי עם גידופים ועם קללות, נתנו לו את כל מה שהוא צריך לקבל.

שמעון סולומון: לכן, אני חושב שאנחנו חייבים, אתם לא משתלטים על ההפרדה הזאת של מוסדות להשכלה גבוהה, המל"ג והות"ת, אני חושב שההתערבות שלנו תהיה הרבה יותר גבוהה, זאת אומרת, אתם לפעמים יורים לעצמכם ברגליים מפני שהמוסדות מביעות עמדות באופן מעשי, גם בהתבטאויות וגם במעשים, כך שבסופו של דבר אנשים כמוני ואחרים מנסים גם על המוסדות להשכלה גבוהה.

שמעון סולומון: לכן, החוק הוא חשוב, חשוב מאין כמותו.

שמעון סולומון: אני חושב משתמט הוא משתמט, אנחנו צריכים לעודד אנשים ולתגמל אותם, ולחזק אותם.

שמעון סולומון: אנשים שעושים את מה שהם צריכים לעשות.

שמעון סולומון: לכן החוק הזה חשוב מאוד, וצריך לקדם אותו.

<אייל בן ארי: עלו כאן שתי נקודות.

<אייל בן ארי: אחת, הערה כללית - גם הוזכר כאן נושא מע"מ אפס.

<אייל בן ארי: במע"מ אפס נקבע בעצם באופן קטיגורי זכאות, רוכש מוטב או רוכש זכאי בין מי ששירת לבין מי שלא שירת, זה יוצר קטגוריה בין האם הוא יהיה זכאי להטבה הגבוהה או להטבה הנמוכה יותר.

<אייל בן ארי: כאן יש קצת שוני אחר, כאן גם מי שלא שירת, הופטר מהצבא כדין, כן יהיה זכאי למלוא ההטבה, סיוע אם הוא עונה לקריטריונים שנקבעו באמות המידה - - -

יוני שטבון: יהיה זכאי - - -

<אייל בן ארי: כן, יהיה זכאי בהתאם לאמות המידה כמו מי ששירת, זה לצורך ההבחנה והניואנס שקיים בין הצעת החוק הזו לבין הצעת החוק של מע"מ אפס.

<אייל בן ארי: אמרתי רק כדי ליצור את ההבחנה בין מע"מ לבין הצעת החוק כאן.

<אייל בן ארי: במע"מ אפס ההבחנה היא מאוד קטגורית בין שירת לבין לא שירת מבחינת רמת ההטבה הגבוהה או הנמוכה יותר.

<אייל בן ארי: כאן גם מי שלא שירת, הופטר בעצם כדין על ידי הצבא, יהיה זכאי לקבל את מלוא הסיוע אם הוא עומד בקריטריונים שנקבעו באמות המידה שקבע המל"ג, זו ההבחנה ביחס למע"מ אפס.

<אייל בן ארי: עלתה גם הנקודה של ההסמכה להעברת מידע, רציתי לדעת מה עמדת משרד המשפטים, האם לתפיסתו כרגע ההסמכה הזאת נדרשת, אם לא מדוע מבחינת ההיבט של חוק הגנת הפרטיות.

יעקב פרי: אני ממשרד המשפטים, ייעוץ וחקיקה.

יעקב פרי: הוזכר כאן קודם, יש שתי אפשרויות, לקראת הדיון בקריאה שנייה או שלישית נכריע באיזה מבין שניהם ללכת.

יעקב פרי: אפשרות אחת היא לומר, שהואיל ומדובר כאן בשני גופים ציבוריים כהגדרתם בחוק הגנת הפרטיות, אז פשוט צריך לנהוג בהתאם לפרק ד' לחוק הגנת הפרטיות.

יעקב פרי: ספק אם צריך אפילו לומר את זה בחוק, זה דבר שהוא ברור מאליו.

יעקב פרי: אם יוחלט שזאת דרך שהיא פחות נוחה בגלל הסיטואציה הספציפית שדנים בה כאן, אז יהיה צריך להגדיר באופן ספציפי לחוק הזה את האופן שבו הדבר ייעשה והדבר יידון.

ניסן סלומינסקי: איפה זה יוחלט?

יעקב פרי: בהמשך הדיונים שיהיו אנחנו נתאם נוסח.

יעקב פרי: לגבי ההגדרות של עריק או משתמט, חשוב להבהיר, למרות שמדובר על עריק או משתמט משרות סדיר, ביררתי עם הקצין ממיטב, וחשוב שהדברים יהיו ברורים.

יעקב פרי: אדם שערק או השתמט נחשב כזה כל עוד הוא לא הסדיר את מעמדו גם לאחר תקופת השרות הסדיר שלו, ואם מדובר בסטודנט שאמור היה להשתחרר למשל לפי התאריך, אבל מעולם לא הסדיר את מעמדו, החוק הזה ימשיך לחול עליו.

יוני שטבון: רק מלה אחת אני מבקש, כיוון שהנוכחים נמצאים פה, משרד הביטחון, הות"ת, משרד המשפטים, הנושא של הפרוצדורה הוא בנושא שדנתם בו, אני מבקש רק לזרז את זה.

יוני שטבון: זה תהליך של החלטה, תחליטו משפטית כן בחוק לא בחוק, החוק הזה יכול להתקדם בהנחה שהוא - - - בהצבעה, בצורה הכי מהירה שאפשר.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לברך את יוני על החוק, באמת חוק ראוי.

ניסן סלומינסקי: לפעמים יש חוקים שנותנים העדפות למשרתים, ולפעמים יש חוקים שנותנים, לא נקרא עונש, עונש צודק לאלה שמשתמטים, וזה בסדר בהתייחסות שלך לנושא.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לברך, חוק ראוי.

ניסן סלומינסקי: מה שאני מבקש מאוד, נשארו כאן כמה דברים פתוחים שביניכם תחליטו לקראת הקריאה השנייה והשלישית, תעשו את זה בהקדם.

ניסן סלומינסקי: גם מה שאתה דיברת אם נחליט כך או כך, גם אם נחליט מה ייכנס, ומה לא ייכנס, כדי שאפשר יהיה לבוא בהקדם לקריאה שנייה ושלישית.

ניסן סלומינסקי: בבקשה, הייעוץ המשפטי, תקרא את הנוסח ונצביע עליו.

<אייל בן ארי: הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס') (סייג לסיוע לתלמידים), התשע"ד-2014.

<אייל בן ארי: תיקון סעיף 25ב 1.

<אייל בן ארי: בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח- 1958, בסעיף 25ב, אחרי סעיף קטן יבוא: "(א1) תלמיד שהוא משתמט או עריק משירות סדיר לפי פקודות הצבא לא יהיה זכאי לקבל סיוע לפי סעיף קטן (א); לעניין זה – "פקודות הצבא" – כהגדרתן בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ז-1955.

<אייל בן ארי: "שירות סדיר" – כהגדרתו בחוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו-1986.

<אייל בן ארי: ".

<אייל בן ארי: נשאר הנושא שאנחנו נבדוק - - -

ניסן סלומינסקי: אם זה כלול, כפי שטוען אלעזר, אם זה כלול בפנים זה טוב, ואם לא זה התווסף, כלומר זה התווסף, רק אם זה כלול זה כלול.

שמעון סולומון: מה הבעיה שייכלל?

ניסן סלומינסקי: לא, הם טוענים שזה כלול, לא משנה, יבדקו את זה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: נמנעים – אין

ניסן סלומינסקי: הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.

ניסן סלומינסקי: יישר כוח.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה לכם.

ניסן סלומינסקי: הישיבה נעולה.