ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 227, 2014-07-22 09:00

דוד רותם: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בהצעת חוק להעמקת גביית המסים והגברת האכיפה (הסתייעות ברשמי הוצאה לפועל), התשע"ד-2014 ונשתדל להכין לקריאה שניה ושלישית.

אלעזר שטרן: "הצעת חוק להעמקת גביית המסים והגברת האכיפה (אמצעים לאכיפת תשלום מסים ולהרתעה מפני הלבנת הון) (תיקוני חקיקה והוראת שעה)(הסתייעות ברשמי הוצאה לפועל), התשע"ד–2014 תיקון פקודת מס הכנסה 21.

אלעזר שטרן: בפקודת מס הכנסה‏ (להלן – הפקודה), אחרי סעיף 194 יבוא: 194א.

אלעזר שטרן: בקשה לרשם הוצאה לפועל להטלת הגבלות (א) החלו הליכים לפי פקודת המסים (גבייה)‏, לגביית סכום שאדם חייב לשלם לפי פקודה זו, רשאי המנהל לפנות לרשם לענייני המרכז כמשמעותו בסעיף 6א לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995 (להלן – חוק המרכז לגביית קנסות), במחוז שבו נמצא מקום מגוריו או מקום עסקו של החייב, בבקשה להטיל על החייב הגבלה, אחת או יותר, כאמור לפי בסעיף 7א(ג) לחוק האמור, ובלבד שבמועד הבקשה יובאו בפני הרשם כל חובות המס הסופיים של אותו חייב לפי פקודה זו, לפי חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג–1963, לפי חוק מס ערך מוסף, התשל"ו–1975, לפי פקודת המכס, לפי חוק מס קנייה (טובין ושירותים), התשי"ב–1952 ולפי חוק הבלו על הדלק, התשי"ח–1958, והחלטת הרשם תחול על כולם".

דוד רותם: האם ברור פה שהחלטת הרשם תחול גם על מחלקת הגביה של מס הכנסה?

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: המשמעות היא שהחלטה של רשם לגבי יכולת הפירעון של החייב מחייבת, כמובן, גם את רשויות המס, כך שאם הרשם קבע לדחות לו את התשלום, לפרוס לו את התשלום, לוותר לו על ריבית פיגורים, וכו' וכו' – כל הדברים האלה ודאי מחייבים את רשויות המס והם לא יוכלו לפעול שלא על פי החלטות הרשם.

אלעזר שטרן: אני ממשיך בקריאה: "(ב) על בקשת המנהל להטיל הגבלה כאמור בסעיף קטן (א) ועל החלטות, הליכים וסדרי דין לעניין הגבלה כאמור, יחולו סעיפים 7א עד 7ו לחוק המרכז לגביית קנסות, בשינויים המחויבים, ובלבד שלעניין קיום תנאי פסקה (2) בסעיף 7א(א) לחוק המרכז לגביית קנסות, יהיה המנהל רשאי לפנות בבקשה להטיל על החייב הגבלה, כאמור בסעיף קטן (א), אם החוב לא נפרע בתוך חודש מהיום בו הומצאה לחייב בהמצאה מלאה דרישה לתשלום וחלפה שנה, או יותר, מן המועד בו ניתן כתב הרשאה, בגין החוב האמור, לפי סעיף 4 לפקודת המסים (גביה)".

אלעזר שטרן: אני אסביר – ככלל כיוון שמדובר בפניה למרכז לגביית קנסות יחולו ההוראות שבחוק המרכז לגביית קנסות, בשינוי אחד, זה מפורט פה – שלעניין המועדים, כאשר פונים למרכז לגביית קנסות היום, צריכה לעבור לפחות שנה מהפניה הראשונית.

אלעזר שטרן: מכיוון שמדובר פה על רשויות המס שכבר עשו תהליך מסוים של ניסיונות גביה – זה יתקצר, כך שיהיה צורך בשנה מהיום שבו בעצם רשויות המס התחילו לפעול, שחלפה שנה מאז, ומהרגע שרשויות המס הגישו את הבקשה למרכז לגביית קנסות, מספיק שחלף חודש כי השנה כבר חלפה אצל רשויות המס.

אלעזר שטרן: אני ממשיך בקריאה: "(ג) על אף הוראות סעיף 231(א), רשאי המנהל למסור לרשם כל מידע הדרוש לו לצורך הפעלת סמכויותיו לפי סעיף זה.

אלעזר שטרן: " סעיפים 2,3,4,5,6 זה תיקונים מקבלים בכל חוקי המס האחרים שבעצם מחילים את הסעיף הזה שקראנו עכשיו, את האפשרות הזו של רשויות המס לפנות למרכז לגביית קנסות בבקשה להטלת הגבלות, בעצם – על כל חוקי המס הרלבנטיים.

אלעזר שטרן: אני קורא: "2.

אלעזר שטרן: בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג–1963‏ (להלן – חוק מיסוי מקרקעין), אחרי סעיף 95א יבוא: 95ב.

אלעזר שטרן: הסמכויות הנתונות לרשם לענייני המרכז לפי סעיף 194ב לפקודת מס הכנסה, יהיו נתונות לו גם לעניין חוב מס לפי חוק זה שהחלו הליכים לגבייתו לפי פקודת המסים (גבייה), וההוראות לפי אותו סעיף יחולו לעניין זה, בשינויים המחויבים.

אלעזר שטרן: " 3.

אלעזר שטרן: בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו–1975‏ (להלן – חוק מס ערך מוסף), אחרי סעיף 102א יבוא: 102ב.

אלעזר שטרן: הסמכויות הנתונות לרשם לענייני המרכז לפי סעיף 194ב לפקודת מס הכנסה, יהיו נתונות לו גם לעניין חוב מס לפי חוק זה שהחלו הליכים לגבייתו לפי פקודת המסים (גבייה), וההוראות לפי אותו סעיף יחולו לעניין זה, בשינויים המחויבים.

אלעזר שטרן: " 4.

אלעזר שטרן: בחוק הבלו על דלק, התשי"ח–1958‏ , בסעיף 7(ב), במקום "ו-102א" יבוא "102א, ו-102ב".

אלעזר שטרן: 5.

אלעזר שטרן: בפקודת המכס, בסעיף 231א1(ב), במקום "סעיף 102(ב)" יבוא "סעיפים 102(ב), ו-102ב'".

אלעזר שטרן: 6.

אלעזר שטרן: בחוק מס קנייה (טובין ושירותים), התשי"ב–1952‏ , בסעיף 13(א1), במקום "סעיף 102(ב)" יבוא "סעיפים 102(ב), ו-102ב ו-102ג".

אלעזר שטרן: את התיקון בסעיף 7 אני מציע שיסבירו אולי בנק ישראל או משרד המשפטים.

<רונן ניסים: במסגרת התיקון שמונח בפני הוועדה מוצע לעשות שימוש בהגבלות לפי חוק שיקים ללא כיסוי כאמצעי להעמקת גביית המס.

<רונן ניסים: זה קיים היום בהוצאה לפועל, במרכז, ועכשיו מוצע להרחיב את זה גם לחובות מס שהמרכז יוכל לגבות אותם.

<רונן ניסים: כתוצאה מכך אנחנו צופים שמספר ההגבלות יגדל, וכתוצאה מכך הנטל התפעולי על בנק ישראל יגדל.

<רונן ניסים: אני רק רוצה להזכיר שהחוק, חוק שיקים ללא כיסוי, במתכונתו המקורית, יועד להילחם בתופעה של שיקים ללא כיסוי, היינו – היום במשיכה של 10 שיקים או יותר, שחזרו, מסיבת אין כיסוי מספיק.

<רונן ניסים: ברבות השנים נעשה בחוק שימוש כסנקציה, למעשה, על חייבים שונים, לצרכי גביית מס, כמו שציינתי - בהוצאה לפועל, במרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, - - רמה למשתמטי גט ופושטי רגל.

<רונן ניסים: לכן, במסגרת התיקון הזה ובמסגרת הסכמה בין המשרדים הרלבנטיים אנחנו מבקשים לפטור את המפקח ולשלוח הודעות לחייבים עצמם שממילא מודעים, מקבלים את ההודעה במסגרת ההליך במרכז, כאשר המפקח ימשיך לשלוח את ההודעות למיופי הכוח ומורשי החתימה בחשבונות, כיוון שהוא מקבל את המידע הזה מהבנקים.

אלעזר שטרן: אני אקרא: 7.

אלעזר שטרן: בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ,א-1981, בסעיף 3ג – (א) בסעיף קטן (א), במקום "שראש ההוצאה לפועל" יבוא "שרשם ההוצאה לפועל"; (ב) אחרי סעיף קטן (א2) יבוא: "(א3) חייב שרשם לענייני המרכז כמשמעותו בסעיף 6א(א) לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ"ה-1995 ( להלן – רשם לענייני המרכז), הטיל עליו הגבלה לפי סעיף 7א(ג)(3) לחוק האמור, יהיה לקוח מוגבל מיוחד"; (ג) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "ואולם לא תישלח לבעל חשבון שהוא לקוח מוגבל מיוחד לפי סעיפים קטנים (א) ו – (א3) הודעה לפי סעיף 3א(ב)".

אלעזר שטרן: (ד) בסעיף קטן (ג), במקום "ראש ההוצאה לפועל" יבוא "רשם ההוצאה לפועל, רשם לענייני המרכז".

דוד רותם: יש מישהו שרוצה להעיר משהו?

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה קצת יותר הסברים על השאלה ששאלנו בפעם הקודמת כשהיינו – על האיזון שבין הגביה לבין האנשים שגובים מהם.

אלעזר שטרן: אז עמדו על הפרק שני מסלולים – מסלול קבוע, לתת להם סמכויות לפנות למרכז לגביית קנסות ומסלול אחר שזה מסלול של פיילוט של להעביר תיקים מרשויות המס והמרכז לגביית קנסות.

אלעזר שטרן: הממשלה משכה את ההצעה שלה לגבי הפיילוט, ובעצם מה שנמצא עכשיו על שולחן הוועדה זה רק המסלול הקבוע, ולא הפיילוט.

דוד רותם: עוד שאלות או הערות?

<מנחם קירשבוים: אני יושב ראש הוועדה המקצועית של לשכת יועצי המס.

<מנחם קירשבוים: רציתי להתייחס לשלוש נקודות.

<מנחם קירשבוים: ההצעה בגדול מבורכת מבחינתנו, ובהחלט יש מקום לאכוף בצורה טובה את נושא הגביה.

<מנחם קירשבוים: לא ברור לי איך הדבר הזה נעשה בקשר לחברות, כי חברה – לא ניתן להגביל אותה ומאד היינו רוצים שזה יגביל חברות, ישנה בעיה קשה לגבי חברות שלא משלמות את החובות שלהן.

<מנחם קירשבוים: היה כדאי שבתוך החוק הזה ייכנס גם הנושא של הגבלה כלשהי גם של נושא החברות.

<מנחם קירשבוים: מצד אחד, החוק נוקט בצעדים קיצוניים לצורך גביית המסים.

<מנחם קירשבוים: אני חושב שצריך להיזהר - --

דוד רותם: זה לא צעדים קיצוניים.

דוד רותם: זה צעדים סבירים לגביית המסים.

<מנחם קירשבוים: מקבל, מקבל.

<מנחם קירשבוים: רק אני אומר שבשוליים יש כאלה שיכולים להיפגע מהדבר הזה, וצריך לראות אם אפשר לראות שהם לא ייפגעו, ולמה?

<מנחם קירשבוים: היום, ברשות המסים – גם הגביה נעשית שם וגם השומה נעשית שם.

<מנחם קירשבוים: ואם מתעוררת שאלה לגבי - - -

דוד רותם: זה הכל עובר לרשות הגביה והאכיפה.

<מנחם קירשבוים: להוצאה לפועל.

<מנחם קירשבוים: ואם יש לנו בעיה בשומה?

דוד רותם: אז לא יעבירו את זה.

<משה אשר: קודם כל – מדובר ביחידים, ולא בחברות.

<משה אשר: וזה ההגבלות היחידות.

<משה אשר: מתייחסים רק ליחידים.

<משה אשר: דבר שני, מדובר בחובות מס סופיים, שלא ניתנים עוד לערעור, ורק לגביהם מחילים את המערכת הזו.

<מנחם קירשבוים: אז במקרים האלה יש מקרי קיצון שצריך לתת את הדעת עליהם.

<מנחם קירשבוים: כמו, למשל, אדם שעזב את הארץ.

<מנחם קירשבוים: הוא לא ידע שהיתה כאן התנהלות בתיק שלו.

<מנחם קירשבוים: הוא מגיע לארץ ופתאום יש לו צו עיכוב, והוא לא יכול לעזוב.

דוד רותם: יפנה להוצאה לפועל, יבטלו לו את הצו.

דוד רותם: אם אדם לא חי בארץ לא מעכבים את יציאתו.

<ענת הר אבן: אין מצב להטיל עיכוב יציאה בלי שהומצאה לאדם המצאה מלאה.

<ענת הר אבן: הוא היה חייב לדעת על החוב הזה.

שולי מועלם-רפאלי: חברת הכנסת אלהרר ואני תוהות על האמירה שלך.

דוד רותם: יש פסיקה ברורה שאדם שאיננו תושב הארץ והגיע במקרה, אי אפשר לעכב את יציאתו.

קארין אלהרר: אנחנו לא מדברים על אדם שהגיע במקרה.

קארין אלהרר: אבל יש לי שאלה: יש איזה תנאים ברורים, קריטריונים, מעבר לעובדה שאלה שומות סופיות - מתי תיקים עוברים למרכז לגביה?

קארין אלהרר: דהיינו – האם צריכה לעבור תקופת זמן מסוימת, האם שווי התיקים אמור להיות מסוים?

<משה אשר: קודם כל, מערכת הגביה שלנו, שזו מערכת הגביה העיקרית, היא זו שעושה פעולות אכיפה לחובות מס סופיים.

<משה אשר: יש לנו נהלי עבודה - עיקולים בבנקים, עיקולים ממוכנים, עיקולים במרשם כלי רכב, כמובן – טלפונים לאנשים שיבואו ויסדירו את החובות, הוצאות לפועל, הדבקות - יש מערכת שלמה של צעדים שיש לנו אותם, ואותם אנחנו מפעילים בשגרה.

<משה אשר: אם לא הצלחנו אתם אז מן הסתם כבר עבר פרק זמן ארוך, אז נפנה לרשמים במתכונת שנקבעה בחקיקה, שיפעילו את שיקול דעתם השיפוטי בנושא של אותם סרבנים שלא משלמים את החובות שלהם.

<משה אשר: זאת אומרת, אנחנו מגיעים לשם בשלבים מאוחרים.

קארין אלהרר: מה זה מאוחר?

קארין אלהרר: את זה אני מנסה להבין.

<משה אשר: מאוחר זה אחרי שאנחנו, בכלים שלנו, שלוקחים ממילא את הזמן שלהם, לא הצלחנו להביא את החובות.

אלעזר שטרן: מה גם שמבחינה טכנית מה שהוכנס בחוק זה שצריך בעצם לפחות 13 חודש לעבור, שזה יהיה אצלם - -

קארין אלהרר: שנה זה לא הרבה זמן.

אלעזר שטרן: והם ניסו להפעיל כל מיני כלים, ובמרכז לגביית קנסות.

אלעזר שטרן: אז קודם כל, מבחינת זמן זה מינימום של זמן.

<ספי זינגר: אנחנו בעצם הולכים כאן באותו עיקרון שנקבע בחוק המרכז שאומר שהגבלות מפעילים רק כאמצעי אחרון.

<ספי זינגר: אנחנו צריכים לעבור גם תנאי של זמן וגם תנאי מהותי, כמו שמנוסח בסעיף, שאין דרך אחרת לגבות את החוב.

<מנחם קירשבוים: עוד נקודה אחת –מי שמייצג את החייבים או הנישומים זה בדרך כלל רואי חשבון ויועצי מס.

<מנחם קירשבוים: כרגע, כשמעבירים את החוב להוצאה לפועל אז - - אותם מייצגים שייצגו את החייבים עד כה, הם אלה שמכירים את החובות, הם אלה שמכירים את יכולות התשלום וכן הלאה.

<מנחם קירשבוים: אני חושב שיש כרגע בעיה של ייצוג של אותם מייצגים מול ההוצאה לפועל.

דוד רותם: אותם מייצגים לא יכולים לייצג בהוצאה לפועל על פי חוק.

<מנחם קירשבוים: נכון, אז אני אומר שצריך לשלב כאן זכות מסוימת או סמכות כן לייצג, כמו שנעשה במס שבח וכמו שהדבר נעשה ברשות המסים.

<מנחם קירשבוים: מדובר בזכויות של אותם חייבים.

<מנחם קירשבוים: המייצגים המקוריים הם אלה שמכירים את החובות שלהם, את ההכנסות שלהם, את השמות שלהם.

<מנחם קירשבוים: במקרים רבים, עורכי דין שייכנסו לתוך המסגרת הזאת מנותקים, הם לא מכירים את הנושא, וצריך איכשהו להכניס גם את המייצגים שיוכלו - - -

דוד רותם: לא יהיו מייצגים מעבר לעורכי דין כי זה החוק.

<קריאה: זה מה שהיה במס שבח.

<משה אשר: נניח שהרשם קרא לאותו חייב, לחקור אותו, את אמצעיו, יכולתו וכדומה, ואותו חייב, שמגיע לדיון, מביא אתו יחד אתו את מנהל החשבונות שלו, את יועץ המס, כדי שיסביר את החשבונות.

<משה אשר: אני לא חושב שיש מניעה שכשהוא בא יחד עם אותו חייב, אותו נישום –שיבוא אתו ויסביר את הדברים.

<משה אשר: זה כמו עדות, אני לא רואה עם זה בעיה.

<משה אשר: כמובן שמה שציין יושב הראש – בגדול, עורך הדין הוא המייצג אבל כאן זה לא עניין של ייצוג, זה עניין של חקירת יכולת, ולחקירות יכולת – אותו אדם צריך להגיע.

<משה אשר: הוא יכול, כמובן, להסתייע באנשי מקצוע.

<משה אשר: לכן אם הוא יבוא אתם יחד, עם יועץ המס שלו, עם מנהל החשבונות - - -

אורית סטרוק: אני רוצה להבין את המשמעות של כל אחד מהסעיפים הקטנים פה של התיקונים העקיפים פה- חוק הבלו על הדלק, פקודת המכס, חוק מס קניה, טובין ושירותים.

<גולדמן גיא: המשמעות היא שההגבלות שאפשר להטיל לגבי חובות שנוצרו לפי פקודת מס הכנסה, יהיה ניתן להטיל אותם גם לגבי חובות של מסים עקיפים, זה הכל.

אורית סטרוק: מה זאת אומרת?

אורית סטרוק: לא הבנתי.

<משה אשר: זאת אומרת שלאדם יכולות להיות כל מיני חובות, לפי כל דיני המס.

<משה אשר: דיני המס כתובים בחקיקות שונות – בפקודת מס הכנסה, בחוק מע"מ, בחוק הבלו וכן הלאה.

<משה אשר: אז זו הסיבה שזה יכול להגיע לכל מיני מקומות.

אורית סטרוק: אז למה זה נמצא כאן ולא בוועדת הכספים?

דוד רותם: כי בכל מה שקשור להפעלת רשמי ההוצאה לפועל אנחנו עוסקים.

דוד רותם: אם אין עוד שאלות, אני עובר להצבעה.

דוד רותם: בעד אישור החוק בקריאה שניה ושלישית – 3

דוד רותם: נמנעים – אין

דוד רותם: 3 בעד, 2 נגד, החוק אושר לקריאה שניה ושלישית.

אורית סטרוק: מבקשת רביזיה.

דוד רותם: בשעה 10:00 תתקיים הרביזיה.

דוד רותם: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.