ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 97, 2014-07-15 14:00

יואל רזבוזוב: צהריים טובים.

יואל רזבוזוב: התכנסנו היום לדיון חירום בנושא הפצת מסרים ביטחוניים לעולים במבצע צוק איתן.

יואל רזבוזוב: גם אם הפסקת האש תיכנס היום לתוקף, מה שאנחנו לא רואים כרגע, חשוב לקיים את הדיון הזה גם לעתיד.

יואל רזבוזוב: במהלך המבצע הזה, הדרך היחידה לאזרחי ישראל להגן על חייהם ולא לספוג פגיעה, היא באמצעות פעולה על פי הנחיות פיקוד העורף, באמצעות האזנה לרדיו או צפייה בטלוויזיה, בהם מפרסמים בזמן אמת את ההודעות על אזעקות ביישובים השונים.

יואל רזבוזוב: כל המידע החשוב הזה מציל חיים והוא לא תמיד זמין לעולים חדשים וותיקים שאינם דוברים עברית ואני יכול להגיד שמתקשים בשפה וכולל כמובן אנשים קשישים שעלו גם לפני הרבה זמן לארץ ועדיין לא שולטים בשפה כמו שצריך.

יואל רזבוזוב: גם אם הרדיו משדר את המידע בזמן אמת, צריך לקחת בחשבון שהשידורים בכל שפה מתקיימים רק בשעות מסוימות.

יואל רזבוזוב: מה קורה לאותם עולים שבשעות מסוימות אין שידורים בשפתם, באותה עת של האזעקות.

יואל רזבוזוב: עוד מעט אנחנו נשמע פה את הנציגים של כלי התקשורת השונים, שפועלים לטובת האוכלוסייה של העולים בכל מיני שפות, כי באמת אנחנו נמצאים במצב ורק עכשיו ב-LIVE, ראיתי בערוץ 2 צבע אדום, הייתה כתובית אדומה, משהו בגדול.

יואל רזבוזוב: העברתי לערוץ 9 וזה לא היה.

יואל רזבוזוב: אנחנו חושבים ולפי מה שאני מבין ואנחנו גם נשמע כאן בהמשך, זה יכול להיות עניין תקציבי לשים את המערכת הזאת, שלא אמורה לעלות הרבה כסף, אלא ממש פרוטות, והמידע הזה צריך להיות נגיש.

יואל רזבוזוב: אנחנו כאן בוועדה חייבים לחשוב על העולים שיקבלו את המסרים האלה בזמן אמת.

יואל רזבוזוב: גם התשובה שקיבלנו מפיקוד העורף, קודם כל הם התנצלו מאד, רצו מאד להגיע אבל לא יכלו, ממשרד הביטחון, כי הם נמצאים עכשיו ממש בשעות קשות, אבל אני לא אהבתי את התגובה: אפשר להיכנס לאתר האינטרנט ויש שם את כל ההנחיות של פיקוד העורף בכל השפות.

יואל רזבוזוב: מה זה עוזר?

יואל רזבוזוב: קודם כל אנחנו מדברים על אוכלוסייה שמתקשה בשפה.

יואל רזבוזוב: ישנם כאלה שאין להם גם נגישות לאינטרנט, יש כאלה שלא יודעים להשתמש באינטרנט.

יואל רזבוזוב: מה אנחנו עושים איתם?

יואל רזבוזוב: האם יש עוד דרכים לפרסם חוץ מהתקשורת, אולי באמצעות פליירים, ובזה אנחנו נפנה דרך האולפנים, מרכזי הקליטה או כל מקום שהוא, בשביל לתת לאותם עולים את ההנחיות של פיקוד העורף, ולא משהו שהם ישמעו דרך שכנים ולא בדיוק יידעו את ההנחיות המדויקות, כי אנחנו רואים שזה מציל חיים במערכה הזאת.

יואל רזבוזוב: נמצאת איתנו חברת הכנסת רינה פרנקל.

יואל רזבוזוב: האם את רוצה להוסיף מילה או שתיים?

<יונה פרנקל: כן, אני רציתי לשאול אם נמצא פה נציג של ערוץ 9, כי אתמול בערב ראיתי בערוץ 9, ולי, כדוברת רוסית וכחברת כנסת, וגם כאחת שדואגת מאד לאוכלוסיית דוברי הרוסית, מאד מאד חשוב שרוב האוכלוסייה שבאמת מתקשה בשפה העברית, תדע בכל זמן נתון מה עליהם לעשות.

<יונה פרנקל: ואז דיברתי עם נציג של פיקוד העורף.

<יונה פרנקל: בדיוק היה בערוץ 9 נציג של פיקוד העורף.

<יונה פרנקל: פניתי אליו – שמו אבי ברמן – ואז הוא אמר שמבחינת פיקוד העורף אין שום בעיה לבצע את זה, זה צריך להיות בתיאום עם הנהלת ערוץ 9.

<יונה פרנקל: הוא אמר שכמובן שהוא יעביר את הבקשה הזו ואני רוצה לדעת אם דנו כבר היום בעניין הזה, כי הדברים האלה צריכים להיות מאד מאד זמינים ומתבצעים בזמן אמת וכמה שיותר מהר, כי במצבים של מבצעים צבאיים ומלחמה – קשה מאד לדחות את זה.

<יונה פרנקל: אין לנו זמן לדחות דברים.

<יונה פרנקל: אנחנו חייבים לפעול ממש בדחיפות.

<יונה פרנקל: אז רציתי לדעת באמת אם הישיבה הזו התקיימה ואם באמת התקבלה איזו שהיא הנחיה, בנוסף לזה שמופיע על המסך, בזמן אזעקה, כשיש אזעקה למשל במקום מסוים, במיקום מסוים, האם זה מופיע קבוע, כמו למשל בערוץ 10 בצד ימין של המסך.

יואל רזבוזוב: הבנו, בזמן אמת.

<יונה פרנקל: כן, שיהיה באמת כמה שיותר על המסך, כדי שאנשים יידעו להתעדכן במצב הנוכחי.

<יונה פרנקל: אז גם פה וגם ברדיו רק"ע, מאד מאד חשוב שבזמן האזעקות אנחנו נהיה בטוחים שזה מגיע לכל האוכלוסייה שצריכה לשמוע את זה ולהבין מה לעשות.

יואל רזבוזוב: טוב, עוד מעט אני אתן את רשות הדיבור לערוץ 9, אבל מה שחשוב לציין כאן בוועדה-.

יואל רזבוזוב: אנחנו עוצרים כאן.

<קריאה: מצטער שנבהלתם.

יואל רזבוזוב: טוב, חברים, קודם כל אני שמח שאנחנו בתקופה הזאת באמת עוד מרשים לעצמנו לחייך.

יואל רזבוזוב: אני קיימתי לפני כן דיון ואתמול דיון.

יואל רזבוזוב: אנחנו נמצאים בשגרת חירום וזה מושג שנראה לי המציאו בישראל, אבל אין מה לעשות, אנחנו עדיין ממשיכים.

<קריאה: לא, אנחנו רוצים שהשגרה תהיה אצלנו וחירום במקום אחר.

<קריאה: או בכלל לא.

<מיקי מירו: כך העם היהודי חי כבר הרבה שנים.

יואל רזבוזוב: הדיון הזה הוא דווקא דיון חירום, כי באמת אנחנו צריכים לראות שאנחנו מסודרים כאן ובאמת כלי התקשורת שפועלים לטובת עולים או לא נגיד עולים, אלא אוכלוסייה שפחות שולטת בשפה, הם חיוניים, כי זאת הדרך היחידה שהם מקבלים את המסרים ובאמת חשוב לנו גם לחזק כאן את אותם כלי תקשורת, שנותנים את האינפורמציה הנדרשת, עד כמה שהם יכולים, כי עוד פעם, בלי זה אותו קהל, ואנחנו יודעים על קהל רב, היה אבוד לגמרי.

יואל רזבוזוב: ראשון הדוברים מרשות השידור, ד"ר מיקי מירו, מנהל הרדיו, בבקשה.

<מיקי מירו: נמצא איתי גם אלכסנדר.

יואל רזבוזוב: כן, אנחנו ניתן אחר כך גם לאלכסנדר.

<מיקי מירו: ברמת העיקרון, אנחנו פתחנו את כל תחנות הרדיו שלנו, כולן, בלי יוצא מן הכלל – זה כולל גם את רק"ע – לדיווחים של פיקוד העורף, גם ברשת ב', גם ברשת א' וברשת ג'.

<מיקי מירו: זאת אומרת איפה שלא יפלו אנשים במקרה, ההודעות הן בשפה מאד ברורה.

<מיקי מירו: גם כשאומרים אותן בעברית זה מאד ברור, כי אם אומרים צבע אדום באשדוד, גם עולה חדש יכול להבין את זה.

<מיקי מירו: אבל אנחנו לא מסתפקים בכך, כי - - -

<קריאה: מיקי, בתנאי שהוא מאזין.

יואל רזבוזוב: כנראה שהוא לא יעלה על התדר הזה.

<מיקי מירו: לא, אני אגיד לכם, ואולי אני אגלה לכם משהו קטן, שלקול ישראל, ל-8 התחנות מאזינים 2,158,000 בני אדם, אז אני מאמין שזו כמות די גדולה, ועוד לא דיברתי מה קורה באינטרנט וכן הלאה.

<מיקי מירו: לצד כל מה שאמרתי בשפה העברית ובערבית בקול ישראל בערבית, ברק"ע אנחנו נותנים גם כן את הדיווחים, ואני לא אכנס לטריטוריה של אלכסנדר מדבין.

<מיקי מירו: אני רק אומר שלצד כל אלה אנחנו מפעילים גם גל שקט.

<מיקי מירו: זאת אומרת שיש לנו את התדר 531, שאנחנו מספקים ברמה ארצית תדר שקט, שיכולים לשים טרנזיסטור בצד, והיתרון של AM זה שקולטים אותו גם במקלטים, גם במרחבים מוגנים, וכרגע זאת השיטה הכי טובה.

<מיקי מירו: אמנם היא מימי מלחמת העולם הראשונה והשנייה, אבל עדיין זו השיטה הטובה.

<מיקי מירו: זאת אומרת שיש לנו גם את הגל השקט, גם את הדיווחים בשפות וגם בערבית.

<מיקי מירו: אנחנו תמיד פתוחים, אם יהיה משהו שיעלה גם פה ויעלה רעיון יותר טוב, איך להגיע לכל אחד ואחת, כי אני מסתכל על אותו אדם, ואני אתן דוגמא אחרת, של אותו אדם זקן שרץ אל הממ"ד ונחבל בראשו, או אדם שהיה עם מוגבלות במכונית, אנחנו רוצים להגיע לכל אחד, ואם אנחנו יכולים להציל נפש אחת – מבחינתי אני אקדיש את כל הרדיו לדבר הזה, כי פה מדובר בהצלת נפשות.

<מיקי מירו: ברשותכם, אלכסנדר יוסיף.

יואל רזבוזוב: בבקשה, אלכסנדר מדבין.

<אלכסנדר מדבין: כן, אז אני אוסיף למה שאמר מיקי, שרק ברוסית שומעים אותנו 600,000 אנשים, צעירים, זקנים, קשישים, מבוגרים, שונים.

<אלכסנדר מדבין: 600,000 אנשים.

<אלכסנדר מדבין: שנית, אנחנו חלק מקול ישראל, חלק אינטגראלי, אז אנחנו מחוברים לאותן הודעות ששומעים כל אזרחי מדינת ישראל ברדיו קול ישראל.

<אלכסנדר מדבין: זאת אומרת, כשקריין כל ישראל אומר אזעקה בזיקים, אזעקה באשדוד, הוא מופיע גם אצלנו – אוטומטית .

<אלכסנדר מדבין: הוא פורץ לשידור ומאזיננו שומעים את זה.

<אלכסנדר מדבין: אבל משום שהקריין מדבר בעברית, מנקודת מבט של עולה חדש – יש לו מבטא.

<אלכסנדר מדבין: לא לעולה החדש, אלא לקריין יש מבטא.

<אלכסנדר מדבין: אז אנחנו חוזרים על אותו מסר במבטא הרוסי, כדי שזה יהיה ברור לכל אחד ואחת.

<אלכסנדר מדבין: זה דבר שני.

<אלכסנדר מדבין: הדבר השלישי, מופיע אצלנו אותו אבי ברמן, באופן סדיר, זאת אומרת אנחנו מראיינים אותו גם בבוקר, גם בערב, מתי שצריך הוא מופיע אצלנו והוא מעביר הודעות והוראות של פיקוד העורף.

<אלכסנדר מדבין: בנוסף לזה יש לנו חדשות כל שעה עגולה ואם קרה משהו, אם יש איזה שהוא מידע חדש, אז המאזינים שומעים את זה.

<אלכסנדר מדבין: וגם בין השעות העגולות, אם קורה משהו, משהו דחוף, משהו חריג – העיתונאים שלנו פורצים לשידור עם המידע החדש.

<אלכסנדר מדבין: זאת אומרת שנדמה לי, לדעתי, יכול להיות שמישהו יחשוב אחרת, שמאזיננו מקבלים את מלוא המידע ובזמן.

<אלכסנדר מדבין: אני רק רוצה להדגיש משהו, שלא קשור לנושא העיקרי, שלאור החוק החדש על הרפורמה או הבנייה מחדש של השידור הציבורי, צריך לזכור את המשימה הזו של השידור הציבורי ולשמור ולחזק את השידור בשפות רוסית, אידיש, גם באמהרית, גם באנגלית וכן הלאה וכן הלאה.

<אלכסנדר מדבין: יש לנו 15 שפות.

<יונה פרנקל: אז פה אני רוצה לומר שהייתי חברה בוועדה של רשות השידור ודאגתי לאורך כל הוועדה לזה שבאמת יהיה מענה לשפה הרוסית כמובן – יש המון המון מאזינים, ולשפה האמהרית, כי זה מאד מאד חשוב וגם הוראות של פיקוד העורף, שיהיו בשפות האלה בטוח.

<יונה פרנקל: זה כבר נכנס לתוך החוק ואני שמחה שזה קרה, כי זה מאד מאד חשוב וזה משרת אוכלוסייה מאד מאד גדולה.

<יונה פרנקל: אני גם חושבת שהדיון שלנו פה הוא כל כך בזמן נכון להיום, ותודה באמת ליואל שיזם אותו, כי אנחנו נמצאים כרגע עוד במצב של מין אי ודאות וגם האזרחים שלנו צריכים להיות כל הזמן מעודכנים לגבי המצב וצריכים להיות מעודכנים לגבי מה שקורה נכון להיום, ובוודאי שישמחו אם הכל יסתיים והם יחזרו לשגרה ולחיים שקטים.

יואל רזבוזוב: תודה לחברת הכנסת רינה פרנקל.

יואל רזבוזוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

יואל רזבוזוב: בנושא של הרפורמה בשידור הציבורי, רינה פרנקל ייצגה אותנו בוועדה ובאמת נלחמה, וגם אמרנו שאנחנו לא ניתן לפגוע - אנחנו כוועדת העלייה והקליטה – לא ניתן לפגוע באוכלוסיית העולים שזקוקה לרדיו בשפה שלה, כך שזה באמת מאד חשוב.

<מיקי מירו: ברשותך, רק אם הייתם יכולים להגדיר את זה בחוק, חברת הכנסת פרנקל, כי בחוק לא מוגדרות התחנות כתחנות, כי זה צריך להיות מוגדר רק"ע, מורשת, כי ה בדיוק העניין - - -

יואל רזבוזוב: הרדיו ברוסית יישאר, סמוך עלינו.

<יונה פרנקל: קודם כל נתחיל מזה שרדיו, בחוק הקודם לא היה בכלל מוגדר.

<יונה פרנקל: בכלל לא היה קיים.

<יונה פרנקל: זאת אומרת בחוק הקודם לא היה שום נוסח לגבי הרדיו.

יואל רזבוזוב: לא נסטה מהדיון.

<יונה פרנקל: כן, באמת לא נצא מהנושא, אבל יחד עם זאת, אם זה קיים אז זה כבר הישג גדול.

<מיקי מירו: אני מקבל את הצעתו של יושב הראש ואני אקיים איתך שיחה, אני אסביר לך למה אני מתכוון, אבל באמת זה לא הדיון פה.

<יונה פרנקל: אני הבנתי למה אתה מתכוון.

יואל רזבוזוב: בסדר גמור, חברים, אנחנו ממשיכים בנושא שלנו.

יואל רזבוזוב: ערוץ 9, הגברת יונה פרנקל, סמנכ"ל קשר עם משרדי ממשלה, בבקשה.

<יונה פרנקל: צהריים טובים.

<יונה פרנקל: קודם כל לא כל כך מהר נעשים הדברים.

<יונה פרנקל: תודה לרינה, שהעלית את הנושא שערוץ 9 יקבל גם, כמו ערוצים אחרים, התראה בזמן אמת.

<יונה פרנקל: עדיין זה לא בוצע, אני הרגע גם בדקתי.

יואל רזבוזוב: רגע, אני דיברתי עם המנכ"לית ומה שהיא אמרה שזה עניין תקציבי ושהמערכת הזאת עולה כ-20,000 דולר.

יואל רזבוזוב: זו אחת הסיבות שאמרתי שאנחנו נכנס את הדיון הזה – 20,000 דולר מול חיי אדם – איפה הפרופורציה.

יואל רזבוזוב: אז השאלה אם זה המצב, בואי תספרי ותרחיבי.

<יונה פרנקל: מה שחשוב פה לציין, שאנחנו בשבוע האחרון עובדים כטלוויזיה ציבורית, לא כטלוויזיה מסחרית.

<יונה פרנקל: אנחנו משדרים 24 שעות חדשות.

<יונה פרנקל: אנחנו מחליפים - ומי שמזדמן לו היום לראות ערוץ 9, יכול לראות שביטלנו את כל התכניות, האולפן מלא באורחים, פסיכולוגים, עובדים סוציאליים, אלופים, פרשנים ובזמן אמת נותנים מידע לקהל דוברי רוסית.

<יונה פרנקל: הרייטינג שלנו בשבוע הזה עלה פי שלושה וארבעה מהרגיל.

<יונה פרנקל: מה שזה אומר, שכולנו רואים, שומעים.

<יונה פרנקל: עכשיו, לגבי התרעות בזמן אמת, יש לנו התרעות בזמן אמת, בדרך קצת אחרת שעולה גם לנו בנוסף לזה כסף.

<יונה פרנקל: אנחנו העמדנו כתבים וצלמים, צוותים, שזה גם עלות, בכל מקום, בכל האזורים.

יואל רזבוזוב: כן, אבל זה לא בדיוק זמן אמת.

<יונה פרנקל: הכתב מתריע תוך כדי.

<יונה פרנקל: זה נכון שמה שחשוב פה שהדברים יועברו בשניות הנכונות, אז בשניות הנכונות זה לא עובר.

יואל רזבוזוב: מה אתם צריכים בשביל זה?

<יונה פרנקל: אז כמו שגם הזכרת, יש את המערכת.

<יונה פרנקל: קודם כל השבוע הזה עולה לנו מבחינה תקציבית פי שלושה מכל יום שידור אחר.

<יונה פרנקל: כל הפרסומאים, רוב הפרסומאים לא רוצים להיות מזוהים עם זמן המלחמה, אז הם ביטלו פרסומות.

<יונה פרנקל: אז אנחנו גם לא מרוויחים בשבוע הזה.

<יונה פרנקל: אז מצד אחד אנחנו מחויבים לציבור ומשדרים 24 שעות, עם עלות פי שלושה מכל יום רגיל, עם הפסד של פרסומאים שעזבו אותנו, ובנוסף לזה גם מערכת ההתרעה היא כביכול על חשבוננו.

יואל רזבוזוב: הבנו את הנקודה.

יואל רזבוזוב: אז מה שאני אבקש מכם זה באמת להבהיר למה אתם זקוקים, כי כמו שאני אומר, קודם כל למה הרייטינג עלה – כי הציבור צריך את זה.

יואל רזבוזוב: יש לזה ביקוש.

<יונה פרנקל: בוודאי.

יואל רזבוזוב: אם לא היה ביקוש אז הרייטינג לא היה עולה ואנשים רואים את זה, צופים בזה, ובאמת בכל בית של דוברי השפה הרוסית, תמיד יש בן בית אחד שמתקשה בשפה, סביר להניח, ואז אנחנו שומעים את הרדיו בשפה הרוסית, אם זה רדיו רק"ע, אם זה ערוץ 9 וערוצים אחרים.

יואל רזבוזוב: ואם אותם כלי התקשורת שהם כביכול פרטיים, עוברים למתכונת ציבורית ואתם צריכים משהו, אני מבין שבאמת אתם עושים את זה, כי זה מחויבות ציבורית שלכם.

יואל רזבוזוב: אני חושב שמבחינה אתית, או איך שלא תקראו לזה, חשוב לעשות את זה, אבל מצד שני זה לא יכול בסופו של דבר להרוס את הערוץ או את התחנה.

יואל רזבוזוב: אז תגישו בדיוק, וכמו שאמרנו, אם יש באמת עלות כזאת, שהיא עלות שולית כביכול בתקופה הזאת, ובכלל לא בתקופה, אז אנחנו נבקש כאן שתגישו את זה לוועדה ואנחנו מיד נפנה לגורם המתאים שיממן את זה, כי חשוב לנו שהציבור יידע בזמן אמת, הציבור שצריך את זה.

יואל רזבוזוב: וכמו שאמרנו וגם את ציינת, הרייטינג עלה – והרייטינג לא עלה סתם.

יואל רזבוזוב: באמת צריכים את זה.

יואל רזבוזוב: אנשים יושבים בציפייה בבית וצריכים לקבל את הנתונים האלה.

<יונה פרנקל: עוד נקודה.

<יונה פרנקל: לפני יומיים חמאס התריע על הפגזת תל אביב בשעה 21:00 בדיוק.

<יונה פרנקל: יום למחרת עברתי על הטבלה לראות את הרייטינג.

<יונה פרנקל: בשעה 21:00 בדיוק – כל הטלוויזיות דוברי רוסית היו בערוץ 9.

<יונה פרנקל: פשוט רואים את העקומה של הקפיצה.

<יונה פרנקל: זאת אומרת 20:45, 21:00 זה קפץ, ואחר כך רגיעה מסוימת.

<מיקי מירו: צריך להזמין עוד התרעות כאלה.

יואל רזבוזוב: שלא נצטרך רייטינג בצורה כזו, אבל אני כן יכול להביא דוגמא אישית שבבית ראיתי ערוץ 2 והייתה אזעקה בנתניה שלא שמענו אותה בחוץ כי המזגן דלק והחלונות היו סגורים, וכאשתי אמרה – כנראה יש אזעקה, אמרתי – לא, זה בטלוויזיה ושרטטתי לה את מפת ישראל ואמרתי שלחמאס אין סיכוי להגיע ושיחקתי אותה רמטכ"ל, ואז היא פתחה את החלון לוודא, ואז ראיתי עד כמה אני טועה.

יואל רזבוזוב: אז זה באמת מראה שמה שמועבר בתקשורת נחוץ, כי אנחנו גם בעונה חמה והחלונות סגורים והמזגנים פועלים ולא תמיד שומעים ואנחנו עוד פעם חוזרים לטובת האנשים.

יואל רזבוזוב: אז אני כן ראיתי ערוץ 2, ואם הייתי רואה באותה שנייה ערוץ 9, יכול להיות שלא הייתי מקבל את ההתרעה שזה בנתניה ולא הייתי הולך לממ"ד.

יואל רזבוזוב: זה המצב.

יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים עם הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

יואל רזבוזוב: עורכת הדין יונה זהבי, בבקשה.

<יונה זהבי: כן, שלום.

<יונה זהבי: אז כמו שצוין כאן קודם, אצלנו באמת הזכיינים, אם זה זכייני הטלוויזיה - ערוץ 2 ו-10 וזכייני הרדיו – שמדובר פה ברדיו האזורי – מחוברים למערכת של פיקוד העורף, זה נמצא במרכז הפצת שידורים אצלנו ופיקוד העורף יכול באופן אוטומטי לשלוט בערוצים.

<יונה זהבי: כמו שאתם רואים זה קופץ גם למטה וגם בצדדים, קופצות הודעות.

<יונה זהבי: אנחנו באופן כללי פועלים בשיתוף פעולה עם פיקוד העורף, פועלים לפי ההנחיות שלו.

<יונה זהבי: כרגע הערוצים שלנו משדרים בעברית, מלבד רדיו השאמס, שהוא משדר בערבית, ששם גם הוא מחובר להתרעות פיקוד העורף בערבית.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: תרשמו לעצמכם בסופו של דבר, אם יש לכם קשר או נגיעה או שאתם יכולים לעזור, אז חשוב שתיקחו את העניין הזה לתשומת ליבכם.

יואל רזבוזוב: דוד בן בסט, מנכ"ל הרדיו הראשון ברוסית.

<דוד בן בסט: שלום.

<דוד בן בסט: אני המנכ"ל וגם הבעלים של - - -

אברהם מיכאלי: היום הוא ברוסית, אבל הוא גם בעברית.

<דוד בן בסט: של רדיו לב המדינה, של רדיו 100 FM, ושל רדיו pervoye.

<דוד בן בסט: דיברתם פה על הרייטינג, אז דבר אחד שהוא נורא מעניין.

<דוד בן בסט: הייתה אצלנו בשבוע שעבר ישיבה של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, שהם הרגולטור שלנו, ומסתבר שעל פי הסקר של הרשות השנייה, לרדיוס 100FM, 16% מהתושבים דוברי הרוסית – מאזינים לרדיוס, ו-29% מאזינים ל- pervoye, שזה שיעורי האזנה מדהימים.

<דוד בן בסט: אבל מאזינים לנו לא רק ברדיו, מאזינים לנו גם באינטרנט, גם ב-YES וגם ב-HOT, שזה נותן פרישה מאד רחבה.

<דוד בן בסט: עכשיו, אנחנו מחוברים למערכת פיקוד העורף.

<דוד בן בסט: סליחה שאני אומר, זה לא העניין שלי, אבל ערוץ 9 לדעתי פשוט לא דפק על השולחן, כי אנחנו דפקנו על השולחן וקיבלנו את המערכת הזאת מהרגע להרגע.

<דוד בן בסט: אני מדבר על מערכת פיקוד העורף.

<מיקי מירו: זה נכון.

<דוד בן בסט: ואנחנו קיבלנו את המערכת הזאת.

<דוד בן בסט: היות ולי יש ארבעה תדרים, שתיכף אני גם אסביר איך אנחנו פונים לקהל הרוסי, היות וקיבלנו מערכת אחת - - -

יואל רזבוזוב: אתם קצת מנוסים כאן, כן, אז אולי בערוץ 9 פחות מנוסים.

יואל רזבוזוב: לכם יש את הידע, הם לא ידעו שצריך לדפוק ובגלל זה אנחנו מקיימים כאן דיון ואנחנו נדפוק בדלת ובראש של מי שצריך להתעורר ולעזור, כי באמת לא כולם יודעים.

יואל רזבוזוב: אני שמח גם שאתם מעבירים את המידע הזה שכן אפשר להשיג ככה.

<מיקי מירו: כן, כן, הם צריכים פשוט להתעקש ולקבל.

<מיקי מירו: פשוט להתעקש.

<דוד בן בסט: וודאי שאפשר.

<דוד בן בסט: לנו היום שלוש מערכות ויש לנו ארבעה תדרים.

<דוד בן בסט: אז מה ששמנו זה מערכת אחת על שני תדרים, כל אחד על ערוץ שני, אבל זה כמובן לא יוצא כל כך טוב.

<דוד בן בסט: ביום שבת התקשרתי לפיקוד העורף, אמרתי שאני דורש מערכת מייד.

<דוד בן בסט: ביום ראשון הביאו לי מערכת, אז יש לנו היום 4 מערכות.

יואל רזבוזוב: טוב, לך יש קשרים.

<דוד בן בסט: זה לא קשור לקשרים בכלל, פשוט ביקשנו וקיבלנו.

<דוד בן בסט: אנחנו מחוברים למערכת פיקוד העורף גם ברדיו ברוסית וגם בכל תחנות הרדיו וגם בתדרים האחרים שלנו.

<דוד בן בסט: בכל יום מהשעה 19:00 בערב ועד 07:00 בבוקר, וכמובן הכל נעשה באישור הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, שזה הרגולטור שלנו.

<דוד בן בסט: מ-19:00 בערב עד 07:00 בבוקר אנחנו גל שקט לדוברי השפה הרוסית ב-89.1, וביום שבת מהשעה 19:00 ועד 19:00 למחרת – זאת אומרת שישי שבת – אנחנו גל שקט גם לדוברי רוסית וגם לאנשים החרדים, שיכולים לשבת על התדר הזה ולהאזין.

<דוד בן בסט: אנחנו מחוברים כמובן עם נציגי פיקוד העורף שמופיעים אצלנו כל יום, נותנים הוראות.

<דוד בן בסט: אנחנו מחוברים לפסיכולוגים שיושבים באולפן ונותנים מענה גם לצעירים וגם למבוגרים, עם הוראות כאלה ואחרות, וגם סיוע רפואי אם צריך.

<דוד בן בסט: ברדיו ברוסית יש אצלנו מחלקת חדשות, שמדברת עם הקהל שלנו.

<דוד בן בסט: ברק"ע, שזו תחנה מצוינת, אם יורשה לי להגיד, הם לא משדרים רצוף ויש שם 15 שפות, ו-15 שפות, אז כל הזמן יש להם פערים של אמהרית ולדינו ואנגלית, לא יודע, 15 שפות.

<דוד בן בסט: אנחנו משדרים באופן רצוף ולכן זה נורא נורא חשוב שאנחנו באמת ניתן את הפתרון ממש בכל רגע נתון.

יואל רזבוזוב: אבל אתם משדרים היום באזור דרום.

<דוד בן בסט: כן, דרום ומרכז, אבל זה לא מדויק, כי באמצעות YES ו-HOT, שומעים אותנו גם בצפון וגם בדרום וגם איפה שאתם רוצים, וכמובן דרך האינטרנט.

<דוד בן בסט: אני יכול לומר לכם שאנחנו לא יכולים לומר כמה שיעורי האזנה יש ברדיו בכל רגע נתון, אבל לפני המלחמה אמרתי – pervoye קיבל 29% האזנה, כמעט 30% האזנה, ואנחנו יודעים שב-YES אנחנו לא יכולים למדוד, אבל ב-HOT אנחנו יכולים למדוד בכל רגע נתון, ושיעורי האזנה עלו שם בערך פי ארבעה, שזה אומר הרבה מאד, וכמובן גם דרך האינטרנט.

<דוד בן בסט: אז אנחנו מנסים לתת את המענה באמצעים שלנו.

<דוד בן בסט: אמרתי, אנחנו באמצעות מחלקת החדשות נותנים באמת כל האינפורמציה.

<דוד בן בסט: יש לנו מערכת חדשות טובה מאד, שנותנת את כל האינפורמציה בכל רגע נתון.

<דוד בן בסט: כמובן שאנחנו נכנסים לשידור בכל רגע שיש מערכת התרעה.

<דוד בן בסט: גם אצלנו, כמו בערוץ 9, הפרסומות ירדו כמעט למינימום, כמעט ואין פרסומות, כי רוב הלקוחות ירדו.

<דוד בן בסט: אני מניח שאתם יודעים, היות וחלק גדול מהקהל הרוסי, דוברי השפה הרוסית מתחיל, וטוב שכך, להיטמע בתוך הקהל הישראלי והצעירים היום כבר מאזינים הרבה מאד לתחנות רדיו ולתחנות טלוויזיה שהן לא בדיוק מגדריות, אנחנו נמצאים בסיטואציה מאד קשה.

<דוד בן בסט: רוב משרדי הפרסום, או לא רוב, כל משרדי הפרסום ברוסית נסגרו.

<דוד בן בסט: אין היום משרדי פרסום ברוסית, שמדברים עם רדיו.

<דוד בן בסט: אולי של הטלוויזיה נשאר משהו, אבל לרדיו אין.

<דוד בן בסט: אז אנחנו עובדים בעיקר עם הלקוחות הקטנים, וכמובן המספרים ירדו בערך בשני שלישים.

<דוד בן בסט: אז כך שגם ברדיו ברוסית אנחנו היום נמצאים במצב שהפרסומות ירדו בצורה מאד מאד משמעותית, אמרתי, כמעט שני שלישים.

<דוד בן בסט: זהו, תודה.

יואל רזבוזוב: תודה לדוד בן בסט, מנכ"ל הרדיו.

אברהם מיכאלי: יש גל שקט בשבת?

<דוד בן בסט: כן, בשבת לקהל החרדי.

אברהם מיכאלי: רדיו קול ברמה שימש השבת כגל שקט?

<דוד בן בסט: על רדיו קול ברמה אני לא יכול לענות לך, כי אני לא יודע.

<דוד בן בסט: אמנם אני יושב ראש התאחדות תחנות הרדיו, אבל אני לא יודע ברמת כל תחנה מה היא משדרת.

אברהם מיכאלי: לא, כי נתנו את התדרים של התחנות האלה.

<דוד בן בסט: נתנו גם את שלנו.

<דוד בן בסט: 93.3 נתנו.

<דוד בן בסט: 63.3 זה התדר החלופי של רדיו לב המדינה, אותו הקדשנו גם לקהל הרוסי, לפי בקשת מנכ"ל הרשות השנייה, שפנה אלי.

<דוד בן בסט: אז מהשעה 19:00 ביום שישי ועד מוצאי שבת.

אברהם מיכאלי: עד 20:30 בערך, לא עד 19:00.

אברהם מיכאלי: השבת יוצאת מאוחר.

<דוד בן בסט: כן, הכוונה עד מוצאי השבת אנחנו משדרים גל שקט והרדיו הרוסי משדר כל יום גל שקט מהשעה 19:00 בערב ועד 07:00 בבוקר.

יואל רזבוזוב: תודה.

אברהם מיכאלי: מה לגבי דוברי הצרפתית?

יואל רזבוזוב: אנחנו עוד מעט נגיע לזה.

יואל רזבוזוב: בינתיים אני מזהה שלוש בעיות: אחת, התרעה בשידור ישיר שאנחנו מקבלים, במיוחד בערוץ 9; מבחינת רדיו רק"ע, זה שהרדיו הזה נותן שירות להרבה עולים ואז יש את עניין השפות ואז מישהו לא שומע ואז הוא לנגיש; וכמובן תהיה עוד בעיה שאני מזהה כבר מבחינת השפות – אמהרית, צרפתית - - -

אברהם מיכאלי: יש בעיה עם כל השפות שמשרדים רק פעם ביום שם, וזה לא בסדר.

יואל רזבוזוב: בדיוק.

אברהם מיכאלי: אני ביקשתי תגבור לדוגמא אפילו בגרוזינית, ביקשתי לתת עוד שעה כי יש אנשים מבוגרים שלא מבינים לא עברית ולא רוסית, מה לעשות?

יואל רזבוזוב: זו באמת בעיה איך אנחנו מגיעים אליהם?

<מיקי מירו: אלף, אני חושב איתך בקול רם, אני אנסה לראות במיידי משהו דומה למה שעשינו לגל השקט.

<מיקי מירו: כי תראה, יש התלבטות.

<מיקי מירו: אנחנו גזרנו גל שקט אחד של 531 שנוגע לכל הארץ.

<מיקי מירו: יכול להיות שעל הבסיס הזה, על בסיס הרעיון הזה, נעשה משהו מיוחד שיהיה בכל השפות.

<מיקי מירו: זאת אומרת שאם קרה משהו, אז אפשר להגיד את זה לפחות בשפות עיקריות.

<מיקי מירו: בוא נגיד לצורך העניין שפת השימור אידיש היא פחות חשובה, אבל צרפתית, אמהרית, רוסית, כל השפות האלה – לאגד את השפות המרכזיות, כולל הגרוזינית, שאתה צודק מאד, כי זה באמת נוגע לקהל גדול.

<מיקי מירו: יש לנו גם את הבוכרים, שזה נוגע לקהל גדול וגם יש לנו אמהרית וטיגרינאית, שעכשיו אולי נמצא לזה פתרון.

<מיקי מירו: אז אולי לעשות את זה על גל אחר ולהקדיש אותו באמת רק להתרעות.

<מיקי מירו: זאת אומרת שדוברי השפה יוכלו לשים את זה - - -

יואל רזבוזוב: ציינת כמה שפות, תחשוב כמה הרבה שפות, אז עד שאתה חוזר על הכל – כבר נופלות הרקטות.

<מיקי מירו: נוכל לעשות את זה אולי בצורה קצרה.

<מיקי מירו: נחשוב על זה.

<מיקי מירו: אני יכול להגיד לכם מהניסיון שלי במלחמת המפרץ, בשנת 1991, מה שעשינו, שידרנו ככה: שידרנו בשש שפות, אבל באמת הייתה הבעיה הזאת, שאנשים אמרו שעד שגמרתם לקרוא את כולם, כבר נפל טיל חדש במקום אחר.

יואל רזבוזוב: את האמת, נולד לי איזה רעיון, יש איזו מילה בינלאומית שזה בומבה נגיד.

יואל רזבוזוב: אתה אומר בומבה – אשדוד ואז כולם מבינים.

יואל רזבוזוב: יכול להיות שזו הדרך.

<קריאה: כשאמרו נחש צפע כולם ידעו מה זה.

<מיקי מירו: אני אבדוק את זה ואתן את הדעת לרעיון הזה.

<מיקי מירו: אתם מעלים את זה ואתם צודקים.

יואל רזבוזוב: חברים, בואו נשמור על סדר.

יואל רזבוזוב: כן, בבקשה, אלכסנדר.

<אלכסנדר מדבין: אולי פשוט נזמין אנשים בשפות שונות להשתמש בגל השקט וזהו, ולא צריך לתרגם שם.

יואל רזבוזוב: בסדר גמור.

יואל רזבוזוב: משרד העלייה והקליטה, הגברת שרה כהן, מנהלת מחלקת הרווחה, בבקשה.

<שרה כהן: צהריים טובים.

<שרה כהן: המשרד שלנו בעצם הוא משרד משלים.

<שרה כהן: מה שאנחנו עשינו במהלך השבוע האחרון, לאחר שהוצאנו במשרד נוהל חירום שבעצם כרגע משמש את עבודת המשרד, יש מהלך של תדרוכים שוטפים שמתקיים אצל המנכ"ל.

<שרה כהן: המערכת שלנו בעצם, מבחינתנו, בכמה מילים, יש התייצבות מלאה לעבודה.

<שרה כהן: הלשכות שלנו פועלות באופן סדיר ובעצם נותנות מענה שהוא מענה שוטף לעולים.

<שרה כהן: אנחנו פתחנו מרכז מידע טלפוני מתוגבר בנתב"ג בשפות, ואנחנו מקבלים כרגע גם קצת יותר פניות.

<שרה כהן: בלשכות, אנחנו יוצרים כרגע מהלך יזום לכל העולים שנחתו בעצם לאחר פרוץ המבצע.

יואל רזבוזוב: עלו מעל 500 עולים.

<שרה כהן: ואנחנו פונים טלפונים לעולה-עולה, מנסים בעצם לראות מה המצב שלו ובמקרה הצורך מפנים את זה לצוות העובדים הסוציאליים של השירות.

<שרה כהן: מה שאנחנו עשינו בנתב"ג, שרשרת קליטת העולים בעצם נמשכת כסדרה.

<שרה כהן: קבוצות העולים שנוחתות מקבלות תדרוך והנחיות התגוננות, ממדריכות של פיקוד העורף בשפות, בטרמינל שדה התעופה.

<שרה כהן: אנחנו גם מחלקים חומרים מטעם פיקוד העורף במקום, פליירים בכל השפות.

יואל רזבוזוב: מה שאני מבקש לגבי הפליירים ומבחינת התדרוך, שיהיו באולפנים ובמרכזי הקליטה, כי עוד פעם, לא כל האנשים נחשפים לרדיו.

יואל רזבוזוב: יש לנו פה כבר כמה בעיות ואנחנו רוצים להכליל את כולם, שכולם יחשפו לאינפורמציה של פיקוד העורף.

יואל רזבוזוב: אז באמת להעביר את זה דרך הנקודות, איפה שאתם יודעים, איפה שהם מתקבצים, איפה שאתם מזהים את האנשים שלא יודעים.

יואל רזבוזוב: אם אתם צריכים עזרה, אני אחבר אתכם עם הסוכנות.

יואל רזבוזוב: אני מאמין שאתם יודעים לעבוד, אבל חשוב לחלק פליירים וההדפסה צריכה לצאת ביום הראשון שאנחנו יודעים, ולא משנה אם אנחנו לא יודעים לכמה זמן אנחנו נכנסים לתוך המערכת, אבל חשוב להוציא את זה.

<שרה כהן: יש שלושה דברים שאני רוצה לציין בהקשר הזה.

<שרה כהן: אחד, אני עצמי חברתי לשתי ועדות שפועלות במסגרת פיקוד העורף, האחת היא בנושא של צרכים מיוחדים של אוכלוסייה, ושם בהחלט שיקפנו את הצרכים הייחודיים של חלק מאוכלוסיות העולים, בהחלט גם כאלה שגם נמצאים פרקי זמן קצרים יותר בארץ.

<שרה כהן: גם בוועדת האוכלוסייה בפיקוד העורף אנחנו העלינו את כל מה שקשור לנושא של הנגישות לאוכלוסייה והעברת המידע.

<שרה כהן: אנחנו יצרנו את החיבור עם פיקוד העורף, בהחלט כדי שאנחנו נוכל גם לקבל את החומרים ואת המידע השוטף באופן זמין.

<שרה כהן: מערכת האינטרנט של המשרד שלנו, שהרי האתר של המשרד פועל בכל השפות והוא מחובר בלינקים גם למערכת פיקוד העורף - - -

יואל רזבוזוב: פה אני רוצה פחות אינטרנט, כי אנחנו מכוונים לאוכלוסייה שכנראה לא מגיעה לשם.

יואל רזבוזוב: לאוכלוסייה שכן מגיעה גם יותר קל להבין את הצבע האדום ולקבל את המסרים.

<שרה כהן: יש עוד משהו שאני רוצה לציין.

<שרה כהן: משרד הרווחה - ועמיתתי כאן תספר על זה - יחד עם פיקוד העורף ועם אשלים, הוציאו מדריך חדש שהוא מאד נגיש, מדריך בעצם בפישוט לשוני, שמיועד לאוכלוסיות שמתקשות יותר בהבנה של ההוראות הרגילות.

<שרה כהן: בהתרעה של יום אנחנו לקחנו את המסמך הזה ותרגמנו אותו כרגע במשרד לארבע שפות, זאת אומרת לרוסית, ספרדית, צרפתית ואנגלית.

<שרה כהן: המסמך הזה כרגע כבר מבחינתנו עלה לאתר שלנו והוא כרגע בעצם מיועד ממש להפצה.

<שרה כהן: אנחנו בהחלט נעשה את כל מה שאנחנו יכולים כדי שגם המסמך הזה, שהוא מאד ידידותי, וכל מי שראה את זה כרגע בהחלט מתלהב מהאופן שבו מועברים בו המסרים, ואנחנו בעצם כרגע יצרנו אפשרות להעברת מסרים גם בצורה שהיא הרבה יותר פשוטה.

<שרה כהן: אנחנו ממשיכים לעקוב אחרי הדברים.

<שרה כהן: כל מה שקשור בעצם למקרים שהם יותר קשים מגיעים אלינו וצריך לציין, המערכת שלנו היא מערכת משלימה.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: אני רוצה לעבור לד"ר אברהם נגוסה, מארגון מכנף דרום לציון.

יואל רזבוזוב: בוא תגיד לנו מה קורה.

אברהם נגוסה: כן, קודם כל אני מברך על הדיון הזה, זה חשוב.

אברהם נגוסה: בנושא עולי אתיופיה, מה שאני יודע, אין שום שינוי והגדלה ברדיו.

אברהם נגוסה: 15 דקות בבוקר, 75 דקות בצהריים, 45 דקות בערב.

יואל רזבוזוב: השאלה, אנחנו מתכוונים כרגע לא לשידור ברדיו אלא למצב חירום.

יואל רזבוזוב: איך המסרים עוברים?

אברהם נגוסה: כן, זה מה שאני אומר.

אברהם נגוסה: זה מה שרגיל, אין שום שינוי.

יואל רזבוזוב: איך מקבלים עדכונים מהתקשורת הישראלית?

אברהם נגוסה: בנוסף יש ערוץ אתיופי, שעובד דרך הכבלים של YES ו-HOT.

אברהם נגוסה: זה מאד חיוני כי הרבה אנשים מסתכלים על זה.

אברהם נגוסה: מעבר להוראות שהם מעבירים, הוראות של פיקוד העורף, הם לא יכולים להעביר למשל צבע אדום בזמן אמת.

אברהם נגוסה: שאלתי אותם למה, אמרו לי אין להם כסף, אין להם תקציב.

יואל רזבוזוב: אז זה אותו עניין כמו בערוץ 9.

אברהם נגוסה: זה כמו ערוץ 9, כן.

יואל רזבוזוב: נציגי הערוץ צריכים להגיע?

יואל רזבוזוב: הם לא הגיעו?

אברהם נגוסה: וזה יכול באמת לעזור, כי היום יש 17 מרכזי קליטה בהם גרים עולים חדשים.

אברהם נגוסה: בנוסף לזה, האוכלוסייה המבוגרת של העולים החדשים, התקשורת שהם ממש יכולים לשמוע חדשות או את מה שקורה, זה רק דרך הרדיו ודרך הטלוויזיה, בעיקר דרך הטלוויזיה, כי כל הזמן זה משודר בערוץ.

אברהם נגוסה: כל יום.

אברהם נגוסה: זה רק בגלל שהם מוגבלים בתקציב, הם לא נותנים המידע לציבור כמו שצריך.

אברהם נגוסה: לכן אני חושב, לפחות בזמן החירום, בזמן המלחמה ואני מקווה שהיא תסתיים היום, אבל אם לא, חייבים למצוא דרך של ממש לסדר את העניין הזה, כי העולים המבוגרים הם ממש בסכנה.

יואל רזבוזוב: בשביל זה אנחנו מקיימים את הדיון הזה.

יואל רזבוזוב: באמת אני סומך עליך כשאתה אומר שרואים ושהערוץ הזה זה מה שהקהילה האתיופית צריכה ושיש באמת הרבה צופים שרואים וחייבים וזקוקים, לאור זה שיש להם איזו שהיא ברירה אחרת.

יואל רזבוזוב: חבל לי שהם לא הגיעו.

אברהם נגוסה: אין ברירה אחרת.

אברהם נגוסה: ערוץ 1 נותן פעם בשבוע, במוצאי שבת - - -

יואל רזבוזוב: לא, אני מדבר איתך על עכשיו, על שגרת חירום, כמו שאנחנו אומרים.

אברהם נגוסה: אז אני אומר, לחירום אין שום תוספת.

אברהם מיכאלי: ...

אברהם מיכאלי: בתחנה פרטית, אז מה הם - - -

יואל רזבוזוב: לא, זה לא משנה.

יואל רזבוזוב: עדיין, אם יש להם רייטינג ורואים והם זקוקים לזה, אין להם משהו אחר ואותם קשישים מהעדה לא הבינו, אז צריך לסדר להם - - -

אברהם מיכאלי: לא, לא, אני מסכים שהם צריכים לעשות מה שהם יכולים.

אברהם מיכאלי: רגע, הרשות השנייה אחראים גם על תחנות פרטיות כאלה?

<יונה זהבי: לא, זה ערוצים ייעודיים שעליהם מפקחת מועצת הכבלים והלוויין.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, כמו שאמרו כאן החברים, אפשר לפנות ולקבל את המערכת הזאת ואם לא נותנים – אנחנו נלחץ שיתנו את המערכת.

אברהם מיכאלי: יש תחנה שנקראת GTV בתוך הכבלים, ושם צופים כל היום, יש שם שידורים לצופים.

אברהם מיכאלי: צריך לבדוק את זה.

יואל רזבוזוב: בסדר, אנחנו נבדוק גם את העניין הזה.

יואל רזבוזוב: משרד התקשורת, אתי שמואלי, מנהלת תחום מערכות, תשתיות ושירותים, אגף חירום, בבקשה.

<אתי שמואלי: לפיקוד העורף יש מערכת פריצה לשידורים, שמתחברת רק לערוצים 1, 2 ו-10, כמו שדובר פה.

<אתי שמואלי: הפער הוא לא רק בערוץ 9, הוא בכל יתר הערוצים, גם בערוצי הכבלים והלוויין.

<אתי שמואלי: אם אני מסתכלת בערוצי סרטים או בערוצי ספורט, אז אנחנו לא מקבלים את ההודעות.

<אתי שמואלי: הפער הוא באמת פער תקציבי.

<אתי שמואלי: פיקוד העורף פיתח את המערכת ולא השלים את הפיתוח גם ליתר הערוצים.

<אתי שמואלי: נדרש מן מתאם גרפי, שיוכל להתחבר ליתר הערוצים.

<אתי שמואלי: לפיקוד העורף יש תכנית רב שנתית שנקראת טר"ש ההתרעה.

<אתי שמואלי: התכנית הזאת עדיין לא הושלמה וחלק מהתכנית הוא בעצם אותה מערכת שכרגע מחוברת באופן חלקי.

<אתי שמואלי: ומכאן הפער, הפער הוא באמת פער תקציבי.

<אתי שמואלי: אנחנו דיברנו גם עם ערוץ 9 - - -

יואל רזבוזוב: כן, הפער הוא תקציבי, אבל אני חושב שאפשר להפריד בין מי שרואה ערוץ הספורט, שזה משהו שהוא לא בגדר של חובה.

יואל רזבוזוב: הוא יכול לעבור ובאותו רגע שהוא מרגיש שיש סכנה לצפות בערוץ 2 או ערוץ 10 או בערוץ 1, זה לא משנה.

יואל רזבוזוב: הבעיה היא עם האנשים האלה שחייבים, שרואים כי זאת השפה שהם מבינים.

יואל רזבוזוב: ודווקא פה, אנחנו נעשה עכשיו סדר עדיפויות, אז יש לנו כמה ערוצים ואנחנו מדברים על בודדים, בינתיים ערוץ 9 והערוץ באמהרית.

יואל רזבוזוב: זה מבחינת סדר העדיפות הלאומי והחשיבות לכך היא חשיבות עליונה, ובאמת בגלל זה אנחנו גם מקיימים את הדיון הזה.

יואל רזבוזוב: אחרי זה אנחנו נבדוק באמת מי אמור לעשות את זה ונדרוש לעשות את זה כמה שיותר מהר.

<שרה כהן: אני ביקשתי מנציג המשרד שלנו, שעובד מול פיקוד העורף, שיעלה את זה.

יואל רזבוזוב: בסדר גמור.

יואל רזבוזוב: בסיום הדיון אנחנו נחשוב איך אנחנו עושים את זה.

אברהם מיכאלי: יש לנו פה מישהו מהצבא?

יואל רזבוזוב: הם הודיעו.

יואל רזבוזוב: קודם כל, קיבלתי כרגע הודעה שלפי הדיווחים הפסקת האש בוטלה.

יואל רזבוזוב: "חזרנו לשגרה".

יואל רזבוזוב: פיקוד העורף ונציגות של משרד הביטחון נמצאים עכשיו בשיא, אז הם לא יכולים לבוא.

יואל רזבוזוב: אני לא אהבתי את התשובה שלהם, הם שלחו אותנו לאתר של פיקוד העורף באינטרנט, ואנחנו דווקא מדברים על אנשים שלא יכולים להגיע לאתר.

<מיקי מירו: מיד אחרי הישיבה אני הולך לראות מה אנחנו נוכל, מבחינת הרדיו לעשות כדי לפתור את הבעיות, גם לגבי השפה האמהרית, כי זה גם כן דבר שמטריד, שבאמת אין פה אופציות.

יואל רזבוזוב: בסדר גמור.

יואל רזבוזוב: מכאן אנחנו כולנו נצא לעבודה, כי יש ציבור שלם שצריך אותנו.

יואל רזבוזוב: אנחנו ממשיכים עם הדי וגשל ממשרד לביטחון הפנים, מנהל יחידת מידע וידע, בבקשה.

<הדי וגשל: תודה, צהריים טובים.

<הדי וגשל: אני אחלק את מה שאני רוצה לומר לשלושה חלקים.

<הדי וגשל: חלק מרכזי נוגע בעצם לחירום עתידי ולא לחירום הזה, אבל גם לגבי החירום הזה.

<הדי וגשל: כחלק מתפיסת החירום של המשרד לביטחון פנים, יש את מרכז המידע המבצעי שמעביר את המידע לשר ומקשר בין הגופים.

<הדי וגשל: יש עוד שני מטות – מטה רציפות תפקודית ובשנה האחרונה התחלנו להקים מטה של תקשורת ומידע.

<הדי וגשל: אותו מטה הוא בשלבי הקמה, אבל הוא התחיל לפעול גם באירוע הזה, כאשר המטרה שלו היא להוות מקום לתיאום מסרים של כל גופי המשרד, מול מטה הסברה לאומי, מול הגופים עצמם, ולוודא שהמידע מגיע לציבור.

<הדי וגשל: וזה באירועים שהם בתחומי האחריות של השר לביטחון פנים.

<הדי וגשל: באירוע הזה אנחנו מפנים למידע של פיקוד העורף.

<הדי וגשל: חשוב לציין שפיקוד העורף עושה, למיטב מה שאני רואה, עבודה מאד מרשימה בכל הערוצים, ואנחנו מעבירים באמצעים הדיגיטליים שלנו, ואמרת קודם לא לדבר על אינטרנט, אבל יש לנו אתר בארבע שפות – עברית, אנגלית, רוסית וערבית, ושם אנחנו מעבירים את עיקרי המסרים של פיקוד העורף, של גופי המשרד ומפנים לעוד מידע בפיקוד העורף, כולל מספר הטלפון שלהם – מרכז המידע שלהם.

<הדי וגשל: זהו, עד כאן.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: משרד הרווחה, ד"ר דליה ניסים, בבקשה.

<דליה ניסים: שלום.

<דליה ניסים: רציתי להתייחס לכמה מעגלי התייחסות שלנו במשרד הרווחה.

<דליה ניסים: קודם כל כל האוכלוסייה שנמצאת במעגל הראשון באחריותנו, כל מי שנמצא במעונות, בהוסטלים וכו', בשגרה הרגילה – אז גם אם האדם הוא עולה, גם אם האדם הוא קשיש, גם אם האדם הוא ילד עם צרכים מיוחדים או בוגר עם צרכים מיוחדים – כולם מקבלים את ההתייחסות הרגילה, כמו כל האוכלוסייה, ועוברים את התרגולים ואת ההתארגנויות לקראת מצב חירום; ובמעגל הראשון ניתן לומר בוודאות שכולם מתורגלים ועושים את הבדיקות האלה על בסיס קבוע, מבינים את ההוראות וכו'.

<דליה ניסים: לגבי המעגל השני, שזו האוכלוסייה הרווחה, העובדים הסוציאליים נמצאים כמובן בכל הלשכות, כמו ששרה אמרה גם במשרד הרווחה כולם התייצבו לעבודה ויש להם עבודה רבה, גם לגבי עולים, גם לגבי אנשים עם צרכים מיוחדים, אנשים עם מוגבלויות שגרים בבתים.

<דליה ניסים: יש לנו את מוקד החירום הטלפוני, 118, שאנשים מתקשרים אליו ויש לנו את המוקדים, 70 נקודות ש"יל בשירות ייעוץ לאזרח בכל הארץ.

<דליה ניסים: במוקדים יש אנשים שעונים בכל השפות.

<דליה ניסים: גם אם האדם בשפה מסוימת לא נמצא כרגע, מעבירים את זה למוקדן והמוקדן מעביר את זה לדובר בשפה הרלבנטית והוא עונה.

<דליה ניסים: בימים האחרונים של החירום ראינו משהו מדהים, שיש עלייה בפניות של ילדים שמצלצלים למוקד 118 ואומרים – ההורים שלי לא יכולים לשאול כי הם לא יודעים את השפה – אני שואל בשמם.

<דליה ניסים: זה דבר שבדרך כלל לא קורה בשגרה.

<דליה ניסים: בשגרה אנשים מצלצלים ומקבלים את המוקדן הרלבנטי.

<דליה ניסים: פניות מעניינות שהיו גם מעולים וגם לא מעולים, בימים האחרונים היו של אנשים שביקשו מישהו שיביא להם תרופות הביתה ושאלו איך הם מזהים את המרחב המוגן, או אני צריך זימונית וכו', וכל הבקשות האלה עוברות למוקדים, לעובדים הסוציאליים, שנותנים את השירות במיידי.

<דליה ניסים: דבר נוסף, כפי ששרה עמיתיתי ציינה, אנחנו הוצאנו מדריך בפישוט לשוני, שזה מורכב בעיקר מתמונות ומעט מאד טקסט, אז זה קל מאד, זה יפה, זה נגיש, זה מדבר לכל אחד.

<דליה ניסים: הוצאנו אותו לאנשים עם מוגבלות שכלית.

<דליה ניסים: זאת אומרת אם אדם עם מוגבלות שכלית יכול להבין לפי התמונה מה הוא צריך לעשות באוטובוס, ברכבת, בחצר, בבית – כשיש אזעקה – כל אחד יכול להבין.

<דליה ניסים: ומיד כשמת

<דליה ניסים: עורר מצב החירום, אז יחד עם המשרד תרגמנו את המדריך לארבע שפות, כפי ששרה אמרה, ועם המשרד שלנו תרגמנו אותו בנוסף גם לערבית, ועכשיו, ברגע זה זה מתרגם גם לאמהרית וכולם יהיו באוויר גם במשרד שלהם וגם באתר שלנו.

<דליה ניסים: בנוסף לזה, אתה אמרת באמת לא לשים את הדגש על אתר אינטרנט, מה שאנחנו עשינו, שלחנו בתקשורת אינטרנטית לכל העובדים בכל רחבי הארץ, וביקשנו מהם שגם את ההנחיות של פיקוד העורף, שזה דף אחד בכל שפה וגם את דף ההרגעה בכל שפה – יש דף הרגעה ברוסית, דף הרגעה באנגלית וכו' – את דף ההרגעה להוציא ולחלק בשטח עצמו.

<דליה ניסים: להביא את זה, להגיד את זה, לחלק את זה ידנית, לא רק להשאיר את זה ברמה של אינטרנט.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לד"ר דליה ניסים ממשרד הרווחה.

יואל רזבוזוב: אבי מאיר מהסוכנות היהודית, דובר התקשורת הבינלאומית.

<אבי מאיר: שלום, תודה רבה.

יואל רזבוזוב: רק בקצרה.

<אבי מאיר: כן, בקצרה.

<אבי מאיר: העולים במרכזי הקליטה של הסוכנות היהודית מתורגלים היטב, כדבר שבשגרה, אבל כמובן שאנחנו מחדדים את הנהלים ואת ההנחיות, ההנחיות של פיקוד העורף בתקופה הזאת.

<אבי מאיר: בכל מרכז קליטה של מקלטים, ממ"דים, מרחבים מוגנים על פי הצורך.

<אבי מאיר: אנשי צוות נמצאים במרכזי הקליטה מסביב לשעון, הם כוננים בכל הקומות ויש עובדים סוציאליים שגם מסייעים בעת הצורך.

<אבי מאיר: בימים האלה אנחנו לוקחים ילדים מאזור עוטף עזה להפוגות באזור ירושלים.

<אבי מאיר: אנחנו הבאנו כ-1,500 אתמול וכ-3,000 היום, וישנן גם פעילויות לילדי העולים ולהוריהם במרכזי הקליטה.

<אבי מאיר: אני דיברתי עם מנהל יחידת העלייה של הסוכנות רגע לפני הוועדה, והוא אמר שמצב הרוח של העולים הוא מצוין ושהמצב טוב מאד כרגע.

יואל רזבוזוב: יופי, תודה.

יואל רזבוזוב: מריו לב, יו"ר מועצת ארגוני העולים, בבקשה.

<מריו לב: אני רוצה להסביר בקיצור מה שעושים ארגוני העולים.

<מריו לב: אני שייך אישית להתאחדות עולי אמריקה הלטינית, ויש לנו ניסיון מהמעגלים הקודמים.

<מריו לב: אז למשל, החומר של פיקוד העורף לא היה לנו מתורגם לספרדית.

<מריו לב: יש לנו בארץ 23 סניפים מאילת עד נהרייה, אז בכל סניף יש הנהלה ומפרסמים בכל סניף ובאתרי האינטרנט את ההוראות וגם את הטלפונים של אנשים שלנו, למי העולים יכולים לפנות, וכך אנחנו מגיעים לקבוצה מאד גדולה.

<מריו לב: למשל יש לנו use later של 1,200 כתובות של העולים החדשים של השנים האחרונות, שהגיעו למשל מברזיל, כאשר בפורטוגזית אין חומר.

<מריו לב: אז אנחנו שולחים להם את החומר בפורטוגזית.

<מריו לב: יש כמה סניפים שהפעילות שלהם מתבצעת במקלטים, אז המקלטים מוכנים עם ציוד, עם משחקים, עם ספריה קטנה, עם כל מיני דברים, ובתקופה הזאת יש הרבה יותר פעילות בתוך המקלט, בגלל שיכולים לעבור כמה שעות וצריך לדאוג למצב נעים לילדים, לאנשים המבוגרים, שכאשר הם בחוץ זה יותר קשה להם.

<מריו לב: קיבלנו בימים האחרונים, ביומיים האחרונים, קצת טלפונים של אנשים דוברי ספרדית שהיו בחרדה, שנמצאים בבתי חולים.

<מריו לב: נשאלנו האם אנחנו יכולים לשלוח מתנדבים וזה מה שאנחנו עושים.

<מריו לב: מנסים שיהיה מתנדב שדובר את השפה של החולה, כדי לתרגם לבית החולים, להיות צמודים אליו.

<מריו לב: פחות או יותר, בגלל פיזור הסניפים שלנו, יותר קל לנו להגיע לכל אחד.

יואל רזבוזוב: תודה, יש לכם עבודה חשובה.

יואל רזבוזוב: תודה מריו.

<אסתר בלום: אפשר גם לומר מילה?

יואל רזבוזוב: כן, ממש מילה.

<אסתר בלום: טוב, אני אשתדל בשנייה להוסיף כמה דברים חשובים.

<אסתר בלום: אני מברכת באמת את כל היוזמות של הפרסומים, גם של פיקוד העורף וגם של משרד הרווחה וגם של משרד הקליטה כמובן.

<אסתר בלום: אנחנו כמועצת ארגוני עולים מאגדים 24 ארגונים עולים ובקשר עם מאות ארגונים בכל רחבי הארץ.

<אסתר בלום: לצערנו הרב, את כל הפרסום הזה אנחנו היינו צריכים לחפש ביוזמתנו.

<אסתר בלום: זה לא יכול להיות.

<אסתר בלום: אני התקשרתי למשרד ואמרתי מה קורה, למה הקו לא מופעל במצב חירום?

<אסתר בלום: אמרו לי – כן, בטח, הוא כן מופעל במצב חירום, תתקשרי, תבדקי.

יואל רזבוזוב: למי התקשרת?

<אסתר בלום: התקשרתי לנציגה של משרד הקליטה, כדי לבדוק מה קורה בדיוק בנושא הזה.

<אסתר בלום: וזה היה כבר ביום הרביעי של המערכה, אחרי שאנשים כבר היו בפאניקה.

<אסתר בלום: זה לא יכול להיות אחרי שבעצם כל החומרים האלה, כל העבודה שמשקיעים.

<אסתר בלום: באמת, תפרסמו, תודיעו לנו גם כן.

<אסתר בלום: אתם יודעים שאנחנו במרחק נגיעה מהעולים.

<אסתר בלום: העולים מגיעים אלינו גם כן.

<אסתר בלום: את החוברות האלה שדובר בהן כאן, אני אוריד היום, אני מאד שמחה ואני מברכת על זה.

<אסתר בלום: היו גם כמה סרטונים בשפות שונות באתר פיקוד העורף.

<אסתר בלום: זה לא נגיש.

<אסתר בלום: זה לא מספיק נגיש.

<אסתר בלום: בבקשה, תשתפו פעולה עם האנשים שבשטח.

<אסתר בלום: אנחנו פה, לא צוחקים על עניינים של מי יפיץ ומי לא.

<אסתר בלום: ברור שאנחנו מדברים על אנשים שנמצאים בחרדה מאד גדולה בגלל שהם מנותקים גם מהכבלים, גם מהאינטרנט, ואלה האנשים באמת הכי הכי מסכנים.

<אסתר בלום: אנשים שלא יוצאים מהבית, שהם לא יודעים מה לעשות.

<אסתר בלום: ראינו תמונות קשות מאד, וכמו שמריו הסביר, אנחנו מנסים להשלים, אבל יש לכם את הכלים.

<אסתר בלום: אני חושבת שהמצב הזה חוזר על עצמו מדי כמה שנים.

<אסתר בלום: חייב להיות נוהל חירום שמתייחס רק לעולים.

<אסתר בלום: אנחנו צריכים פעם אחת לעבוד על נוהל חירום שמתייחס רק לעולים, איך אנחנו עובדים איתם, כולנו ביחד.

<אסתר בלום: דרך אגב יש לנו שולחן עגול עם משרד הרווחה ואנחנו עובדים על זה עם דפני מושיוב, ואני חושבת שזה חייב להיות חקוק בסלע – איך עובדים כולנו ביחד – גם המדיה, גם הארגונים, האנשים בשטח, כדי בעצם לא לפספס אף בן אדם מאחורינו בשטח.

<אסתר בלום: מבחינת הרשויות המקומיות, גם לגבי הנוהל, אני באמת מופתעת שאין פה נציג של רשות מקומית.

<אסתר בלום: יש ברשויות המקומיות צוותי חירום.

<אסתר בלום: מדי פעם מיידעים אותנו, מזמינים איזה נציג, לא מזמינים.

<אסתר בלום: חייבת לצאת מכאן הודעה שבכל צוות חירום צריך להיות נציג של העולים, לא משנה מאיזה ארץ הוא עצמו, עליו להיות אחראי להפיץ את המידע שבא מתוך הרשות המקומית לכל הארגונים, וזה צריך להיות אחד התהליכים מתוך נוהל חירום.

<אסתר בלום: עכשיו, לגבי הדיווח בזמן אמת, חברה, בשפות אחרות אין.

<אסתר בלום: לא קיים.

<אסתר בלום: אין.

<אסתר בלום: אז זה נכון שלגבי "צבע אדום אשקלון" אנשים כבר התרגלו לצערנו ויודעים מה זה.

<אסתר בלום: זה נכון גם כן שהם לא מדליקים את הטלוויזיה והם לא מדליקים את הערוצים המקובלים בשפות אחרות, כי הם לא מתחברים, אז הם בכלל לא שומעים את הצבע האדום.

<אסתר בלום: חייב להימצא פיתרון.

<אסתר בלום: כיום אני יודעת ש - - -

יואל רזבוזוב: טוב, אנחנו לא נחזור על דברים שכבר דיברנו עליהם.

יואל רזבוזוב: אסתר, מילה אחרונה.

<אסתר בלום: לא, אבל אני מדברת על שפות אחרות.

<אסתר בלום: אנחנו יודעים שיש - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים, כן, אבל אנחנו גם לא נפתח ערוץ נוסף היום.

<אסתר בלום: אנחנו לא נפתח ערוץ, אני לא יודעת מה ואיך.

<אסתר בלום: יש ערוץ כיום שהוא חדשות 24 שעות, והוא גם באינטרנט, אבל ברגע שהוא בחדשות און-ליין אז הוא כן מיידע או נותן בעצם את ההתרעה - - -

יואל רזבוזוב: טוב, עוד פעם, מי שנמצא באינטרנט, ואני לא סתם מתייחס גם לקהל שמקבל ויודע לקבל את המסרים גם בדרכים קונבנציונאליות.

<אסתר בלום: לא, לא, אם יש לך אינטרנט בצרפתית, אתה לא מקבל את אזעקת הצבע האדום באותו רגע.

<אסתר בלום: אתה לא.

<אסתר בלום: עכשיו אנחנו בישיבה ו - - -

יואל רזבוזוב: אבל עוד פעם, כמובן שהיינו רוצים גם אתר, גם ערוץ שיגידו בשידור ישיר.

יואל רזבוזוב: אני מצפה מבן אדם שיושב באינטרנט, שתהיה לו טלוויזיה דלוקה על ערוץ 2 או על ערוץ 10 או על ערוץ 1, לא משנה, ערוץ 9, והוא ישמע צבע אדום.

יואל רזבוזוב: אני מצפה - - -

<אסתר בלום: זה תלוי איזה ערוץ הוא פותח בצרפתית או בספרדית.

יואל רזבוזוב: הוא מספיק אינטליגנטי להבין את זה.

<אסתר בלום: זה תלוי איזה ערוץ הוא פותח בצרפתית, או איזה ערוץ הוא פותח בשפה אחרת.

<דוד בן בסט: ערוץ מוזיקה.

<דוד בן בסט: יושב על ערוץ מוסיקה ושומע את - - -

<אסתר בלום: אז אני חושבת שצריכים לתת את הדעת על הנושאים האלה.

<דוד בן בסט: אי אפשר להפעיל הרי ערוצים בכל שפה, זה הרי לא הגיוני.

<אסתר בלום: בסדר, סליחה, זה נראה לך ברור מאליו לפתוח, אבל אנשים אפילו לא מכירים את התדר.

<אסתר בלום: אני אשמח לראות את החוברות.

<אסתר בלום: זה באמת אנשים שנמצאים בחרדה - - -

יואל רזבוזוב: טוב, תודה.

<אסתר בלום: לא, אתם מקבלים את ההודעות, אנשים לא מקבלים שום מידע בשפות אחרות, מלבד מה שנקבתם פה ויש הרבה אנשים, ו - - -

יואל רזבוזוב: כן, תודה, הבנו את הנקודה ואני מסכים, אנחנו בשביל זה זימנו את הדיון הזה ואנחנו באמת רוצים לתת את הפתרון הטוב ביותר.

יואל רזבוזוב: אז קודם כל אני קורא למשרד הביטחון לתקצב את העברת הודעות החירום של פיקוד העורף לערוץ 9 ולטלוויזיה המסחרית בשפה האמהרית.

יואל רזבוזוב: זה קודם כל.

יואל רזבוזוב: אמרנו שמבחינת סדר העדיפויות אנחנו חייבים לתקצב את זה מיד, וזה באמת עולה גרושים.

<קריאה: נמצאים פה מ-IETV?

יואל רזבוזוב: הם לא נמצאים כאן.

יואל רזבוזוב: הם היו צריכים להגיע ולא הגיעו ואנחנו דיברנו על זה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נפעל שהם יתוקצבו.

אברהם נגוסה: הערוץ האתיופי שאמרתי זה IETV.

יואל רזבוזוב: כן, אני יודע, כתוב לי – IETV.

יואל רזבוזוב: הם פשוט הוזמנו ולא הגיעו.

יואל רזבוזוב: אנחנו בכל זאת נעזור להם, כי אנחנו לא עוזרים לערוץ פרטי, אנחנו עוזרים לאנשים שזקוקים לזה.

יואל רזבוזוב: וכמו שאמרנו, מבחינת סדר העדיפויות של את העניין של החובה ויש את העניין של הזכות.

יואל רזבוזוב: מי שצופה בערוץ הספורט, כמו שאמרנו, יכול לעבור לערוץ אחר.

יואל רזבוזוב: מי שחייב את זה – אז חייב את זה.

יואל רזבוזוב: אני באמת מבקש גם שיתוף פעולה בין הארגונים למשרדים ממשלתיים, שיהיה שיתוף פעולה טוב יותר.

יואל רזבוזוב: שמעתי כאן מידע לגבי שיתוף פעולה של משרד הרווחה – אחלה חוברות, אבל זה היה צריך להיות כבר לפני כמה ימים.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו נלמד את הלקחים.

יואל רזבוזוב: זה כבר צריך להיות אצל האנשים.

יואל רזבוזוב: אני קורא למשרד ביטחון הפנים, יש לכם את הרשות למלחמה בסמים ועיר ללא אלימות, יש לכם הרבה הרבה נציגים שפרושים בכל הארץ, שגם הם יתכנסו ויעזרו.

יואל רזבוזוב: אנחנו קוראים גם לרשויות המקומיות ואנחנו נפנה לשלטון המקומי שייתן הנחיה להשתמש גם בנציגי החירום שלהם.

יואל רזבוזוב: יש גם במועצת העיר וגם מקרב העובדים יש נציגים של העדות השונות, של מגזרים שונים שיכולים לעזור.

יואל רזבוזוב: אנחנו נחכה גם לרשות השידור, לגל השקט, שיובן בכל השפות.

יואל רזבוזוב: מיקי מירו אמר שהוא הולך לטפל בעניין זה באופן מיידי.

יואל רזבוזוב: בסופו של דבר, כארגונים, אם אתם רואים בעיות בשטח, בעיות שקיימות, המשרדים לא יבואו אלינו, אבל אתם מוזמנים לפנות מיידית לוועדת העלייה והקליטה ואנחנו נטפל בזה מיידית מול הרשויות המקומיות, מול המשרדים, מול מי שאתם צריכים.

יואל רזבוזוב: המטרה הסופית באמת היא להנגיש גם את המידע וגם את ההתרעות לגבי יותר עולים שזקוקים לזה, שחייבים את זה ואין להם דרך אחרת.

יואל רזבוזוב: כמו שאנחנו נלחמים כאן על כל בן אדם, על כל אזרח, ואמרנו שחיי אדם זה מעל הכל, ולא משנה, גם שר האוצר יאיר לפיד אמר – לא משנה כמה עולה המבצע הזה – אנחנו לא ניכנס לשקלולים כלכליים היום, כעל הפרק עומדים חיי אדם.

יואל רזבוזוב: אז גם כאן אנחנו לא נאפשר שעולה או מישהו שמתקשה בשפה ייפגע בגלל שהוא לא הבין את השפה.

יואל רזבוזוב: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה.

פנינה תמנו: כן, אני ממש מתנצלת.

פנינה תמנו: כפי שאתה יודע, הדיונים פה תמיד מתנהלים במקביל, אבל אני רוצה לברך אותך על הדיון הזה, הוא מאד מאד חשוב ואני חושבת אפילו אקוטי, עוד במיוחד לאחר שרק לפני כמה דקות התבשרנו שהפסקת האש לא החזיקה מים כל כך, ומחדשים את התקיפות גם בעזה, אז אנחנו לא יודעים מתי אנחנו נצא ממבצע צוק איתן.

פנינה תמנו: לכן, אני חושבת שצריכה לצאת מפה קריאה חד משמעית קודם כל לזימון ישיבה על ידי משרד הקליטה, פיקוד העורף, נציג של הרשויות המקומיות חייב להיות גם כן, ונציג של משרד הביטחון.

פנינה תמנו: קודם כל להתחיל בפגישה ובהערכת מצב, שיעשו מיפוי לפחות בטווח של עד 40 קילומטרים ולבדוק גם אם יש להם את הנתונים של העולים החדשים, גם מה הם המקומות שהם מרוכזים בהם.

פנינה תמנו: צריך להבין, יש גם חתך אוכלוסייה שלא קורא ולא כותב בקרב העולים החדשים, והמענה שניתן להם כרגע הוא לא מענה שהוא מספק, שלא לדבר על כך שלמשל אם אני לוקחת את IETV - עומדים לסגור אותו.

פנינה תמנו: אז זה טוב, אם אתם מעבירים את התקציבים, יכול להיות שבאמת יחד עם פיקוד העורף יצליחו להעביר את המסרים.

פנינה תמנו: אני חושבת שצריך לעבור גם לפרקטיקה.

פנינה תמנו: יכול להיות שזה קיים ואני לא שמתי לב, אבל שיש תשדירים לא בשעות של התכניות המיועדות שיש ברשת רק"ע על פי חתך של שפות, אלא לעשות תשדירים של כמה דקות, של שלוש דקות בכמה שפות, של הנחיות ברורות וצריך לבוא ולדרוש את זה בכלי התקשורת השונים, במיוחד ברדיו, כי אני חושבת שרדיו, עוד איך שהוא יש - - -

יואל רזבוזוב: מנהל רשות השידור הלך לעשות את העבודה הזאת והוא יחזור עם תשובות.

פנינה תמנו: אפשר גם לפנות לגלי צה"ל.

פנינה תמנו: אני חושבת שגלי צה"ל גם יכולים לעמוד בדבר כזה.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים להבין, עוד פעם, אנחנו לא יכולים עכשיו לדבר בכל השפות במדינה שלנו ולהעביר מסרים.

יואל רזבוזוב: אנחנו גם צריכים להיות ריאליים.

פנינה תמנו: לא, צריך להיות ריאליים, ואם אפשר לתת שלוש-ארבע פעמים ביום תשדירים בצורה מרוכזת.

פנינה תמנו: אני חושבת שצריך.

יואל רזבוזוב: צריכים לעשות הכל כדי שאנשים יחשפו למידע.

פנינה תמנו: נכון, אבל בשביל שזה יקרה צריך לעשות את הזימון ישירות וכדאי שזו תהיה המלצה של הוועדה, וצריך שיהיה מי שיתכלל את זה, ואני חושבת שראוי שיעשה את זה משרד הקליטה.

פנינה תמנו: הדבר השלישי, ובזה אני אסיים, זה שבעצם יש אנשים שהם נפגעי חרדה, ואנחנו מבינים כולנו שבמיוחד בדרום, במקומות מוכי הטילים, אנחנו יודעים שיש שם ריכוז גדול של עולים חדשים, ומה קורה עם נפגעי חרדה?

פנינה תמנו: הרי ברור לנו שטיפול או עזרה ראשונה על ידי מי שאינו מבין את השפה – לא באמת יכול לעזור להם בטיפול בחרדה.

פנינה תמנו: אני חושבת שצריך בתקופה הזאת, בתקופות חירום, לגייס אנשי מקצוע.

פנינה תמנו: הייתי רוצה לדעת שהם נמצאים שם בלי קשר לתקופת חירום, אבל לגייס אנשי מקצוע, אם זה פסיכולוגים ועובדים סוציאליים בכל השפות שצריך – אם זה צרפתית ואם זה רוסית ואם זה אמהרית, כי הטיפול בחרדה של אנשים כאלה, לא יכול להיות מועבר על ידי מי שאינו דובר את שפתם.

פנינה תמנו: תודה רבה.

<שרה כהן: אני רוצה להגיד משהו.

<שרה כהן: אנחנו כבר חברנו לקואליציה לטראומה, שמאגדת בעצם את כל הארגונים שעוסקים בנושא של טיפול בטראומה, מפעילים את מרכזי החוסן, ואנחנו ביקשנו שיעבירו לנו הצעה למערך של תמיכה וטיפול בשפות שונות.

פנינה תמנו: רק שלא יוציאו את זה אחרי שתיגמר הלחימה.

<שרה כהן: זה עכשיו באון-ליין.

יואל רזבוזוב: טוב, חברים, יצאנו מכאן עם כמה תובנות.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת מיכאלי, בבקשה.

אברהם מיכאלי: אדוני יושב הראש, יש לי תחושה שכביכול אנחנו עכשיו מופתעים שהמצב הזה מתקיים היום.

אברהם מיכאלי: לגבי המערכות, כבר עברנו לפחות בחמש השנים האחרונות כבר שלוש פעמים את הדבר הזה.

אברהם מיכאלי: המערכות כבר צריכות להיות מוכנות טוב יותר ממה שהיו בפעם הקודמות.

אברהם מיכאלי: דיון כזה קיימנו כבר בוועדת העלייה והקליטה לפני שנתיים, לפני ארבע שנים, מתי שזה היה.

אברהם מיכאלי: אני חש כביכול שאנחנו באים לחדש פה דברים שהיו כבר אמורים להיות מוכנים.

אברהם מיכאלי: גם פיקוד העורף לא נמצאים פה היום.

יואל רזבוזוב: לצערנו זה לא קרה ואנחנו נדאג שזה יקרה, כדי שלא נצטרך לקיים את הדיון הזה בכלל.

אברהם מיכאלי: וזה שפיקוד העורף לא פה, נכון שהם אמונים על כך שאותן מערכות יועברו למקומות האלה, אבל איפה הנתק בין פיקוד העורף לבין משרדי הממשלה האחרים, שצריכים גם לדאוג שהמערכות האלה יגיעו לתחנות האלה.

אברהם מיכאלי: אם יש פה תחנות מאוזנות כמו רדיוס 100 או רדיו לב המדינה, ששם הוא היה צריך לבוא ולבקש את זה.

אברהם מיכאלי: אז יש פה תחנות אחרות שגם להן מקשיבים אנשים בכמויות סבירות, אז למה משרדי הממשלה לא דואגים לקיים בקרה עליהם ממבצע למבצע?

אברהם מיכאלי: אני לא מבין את זה.

אברהם מיכאלי: עוד מהמבצע הקודם אמרו שיתקנו את זה, יסדרו את זה והם לא עושים את זה.

יואל רזבוזוב: טוב, אני מסכים איתך.

יואל רזבוזוב: אני לא יודע מה באמת קרה פה לפני שנתיים, גם לפני ארבע שנים.

יואל רזבוזוב: אנחנו גם אוהבים לכבות שריפות כשזה קיים, אבל הגענו פה כבר לכמה תובנות ואנחנו נדאג שאכן זה יקרה, שכולם יעבדו ובאמת כמו שחברת הכנסת פנינה תמנו-שטה אמרה, אני חושב שמשרד הקליטה באמת אמור להוביל איזה שהוא פורום ולראות שהדברים מתבצעים וקורים בפועל.

יואל רזבוזוב: כוועדה אנחנו יכולים לבקר את הנושא הזה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מחכים לתשובות מרשות השידור, כמו שציינו כאן.

פנינה תמנו: יכול להיות שאם תהיה הסלמה, אז אולי כדאי לקיים דיון בשבוע הבא כדי לראות אם משהו התקדם.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, משרד הביטחון ופיקוד העורף לא הגיעו.

יואל רזבוזוב: בוא נגיד שהיום אני מקבל את הטענה שלהם שהם מאד לחוצים והם בלחץ וזה לא בראש סדר העדיפויות שלהם.

יואל רזבוזוב: אני גם לא קיבלתי את התשובה שהם נתנו, אבל אנחנו נדרוש תשובות.

יואל רזבוזוב: אין לי בעיה, אני לא חייב לשים פה אנשים ולצעוק עליהם כעת, כשאנחנו באמת במצב חירום במדינה, אבל אני כן דורש מהם לבצע את ההנחיות של הוועדה, את ההמלצות שהגענו אליהן כאן, ולקיים אותן היום, כי אין לנו זמן ואנחנו באמת שומרים כאן על חיים של בני אדם.

יואל רזבוזוב: מיד אחרי המערכה - שאני מקווה שתיגמר כמה שיותר מהר - אנחנו באמת נראה מה קרה ומה הלקחים ונחייב אותם לבצע את הדברים האלה.

יואל רזבוזוב: אני מקווה שלא נצטרך את הדברים האלה בהמשך במדינה שלנו, אבל כמדינת ישראל אנחנו תמיד חיים בחוסר ודאות ולא יודעים באמת מה יהיה, אז אנחנו צריכים להיות ערוכים לכל מצב, כמו שאנחנו ערוכים לכל דבר.

יואל רזבוזוב: חברים, תודה רבה.