ועדת המשנה לעניין חופי רחצה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 1, 2014-07-08 12:00

תמר זנדברג: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת הפנים לנושא חופים וים.

תמר זנדברג: בפתח הדברים אני רוצה להודות ליושבת-ראש הוועדה שהקימה את הוועדה הזאת.

תמר זנדברג: הוועדה הזאת הוקמה לאחר שורה של דיונים שהתקיימו במליאת הוועדה בחודשים האחרונים בנושא סוגיות שונות שקשורות לסוגיית הים והחופים.

תמר זנדברג: הוועדה ניהלה כמה דיונים סוערים, לרבות סיור בים בשיתוף ארגונים.

תמר זנדברג: היא עמדה על שתי נקודות.

תמר זנדברג: נקודה אחת שמדובר בנושא מורכב, סבוך וגדול.

תמר זנדברג: לכן, בין היתר, היה צורך להקים תת ועדה שתוקדש לנושא הזה.

תמר זנדברג: אני שבה ומודה ליושבת-ראש הוועדה שהקימה את הוועדה ושמינתה אותי לעמוד בראשה.

תמר זנדברג: הדבר השני שעלה, ולכך מוקדש הדיון היום, זה בעצם ריבוי הגופים הסטטוטוריים, המינהלתיים, הרגולטוריים, המנהלים, מה שלא יהיה, שקשורים לנושא הים והחופים.

תמר זנדברג: אנחנו נמצאים במדינת ישראל.

תמר זנדברג: זו מדינה מזרח תיכונית ארוכה באופייה הגיאוגרפי, כפי שכולנו יודעים.

תמר זנדברג: יש בה קילומטרים רבים של רצועות חוף, ים ומים שמשמש להרבה מאוד צרכים – פנאי, נופש, נוף, סביבה אקולוגית, כלכלה, קידוחים כמשאב טבע ומשאב כלכלי.

תמר זנדברג: כל ההיבט הזה של החופים, של הים על כל המשמעויות שלו, הממשק בין הים לחופים, הוא פשוט מופקר.

תמר זנדברג: הוא לא נמצא בניהול אינטגרטיבי כלשהו.

תמר זנדברג: רצועות החוף שייכות לרשויות מקומיות כאלו ואחרות, לפי מיקום גיאוגרפי.

תמר זנדברג: הים מנוהל על ידי אין סוף גורמים.

תמר זנדברג: יש לנו נושאים של תכנון ובנייה שמעורבים.

תמר זנדברג: בין היתר הוועדה פעילה בנושא של חוק החופים שיזם חבר הכנסת דב חנין עם קבוצה של חברי כנסת, שמדבר על ביטול של תכניות עבודה ישנות והתאמתן למצב החדש של איסור בנייה על החוף.

תמר זנדברג: יש לנו נושאים כלכליים, מסחריים, נושאי תכנון ובנייה והרבה מאוד נושאים כלכליים, סביבתיים שקשורים למשאב הזה, שקשורים לניהול האינטגרטיבי של הים והחופים.

תמר זנדברג: שלא כמו בהרבה מדינות אחרות ואולי שלא כמו הצורך הישראלי, אין ניהול אחד אינטגרטיבי שאחראי, אין גורם אחראי מטעם הממשלה וברמה הסטטוטורית החוקית שלנו כחברי כנסת.

תמר זנדברג: אנחנו בחרנו דווקא בנושא הזה לפתוח את עבודתה של ועדת המשנה.

תמר זנדברג: אני רוצה לומר מראש לפרוטוקול, לוועדה ולמשרדי הממשלה שנמצאים כאן, שזה דיון ראשוני והתחלתי.

תמר זנדברג: אנחנו מיד נציג כמה עקרונות שיהוו מצע לדיון, כאשר אנחנו מבקשים מהדיון הזה לפתוח שיח ציבורי, בין משרדי ובין רשותי, על מנת שננסח מספר עקרונות מנחים שינחו אותנו לקראת ניסוח מודל לניהול אינטגרטיבי כזה של הים והחופים.

תמר זנדברג: ביקשתי מגורמים אזרחיים חוץ פרלמנטריים להציג כמה עקרונות על פי עבודה שנעשית אצלם.

תמר זנדברג: זאת עבודה אקדמית, מחקרית, משפטית, סביבתית, עבודה של מדיניות.

תמר זנדברג: זאת עבודה שהיא כרגע ברמת הקווים המנחים הרעיוניים.

תמר זנדברג: לאחר מכן אני ארצה לשמוע מספר משרדי ממשלה שיש להם נגיעה לנושא, לבקש מהם התייחסות בשני רבדים.

תמר זנדברג: אחד, מה נעשה עד היום במסגרת המשרד שלהם בהקשר של ניהול הים והחופים, מה ההיבטים שקשורים אליו ונמצאים תחת אחריותו.

תמר זנדברג: שתיים, איך הם רואים את המודל הרצוי מבחינת משרדי הממשלה בהקשר הזה.

תמר זנדברג: אנחנו נתחיל עם תמי גנות מאדם, טבע ודין.

<תמר גנות: אני חושבת שזה דיון באחד הנושאים הכי חשובים.

<תמר גנות: אני חושבת שחלק גדול מהדברים זו לא הפעם הראשונה שאנחנו מעלים על השולחן.

<תמר גנות: הבעיות, הדילמות מוכרות לחלק ניכר, אם לא לכל היושבים מסביב לשולחן הזה.

<תמר גנות: השאלה המרכזית היא איך אפשר לפתור אותן, איך אפשר להגיע לניהול אופטימאלי של הסביבה הימית בישראל.

<תמר גנות: הדברים שאני מניחה שאין עליהם יותר מידי דיון ומחלוקת הם שסביבה ימית בריאה היא לא מותרות מבחינתנו.

<תמר גנות: היא נושא חיוני, היא נושא אקוטי לקיומנו במישור הכלכלי, הביטחוני, הביטחון התזונתי, מי השתייה לעם ישראל.

<תמר גנות: באופן כללי מדובר כאן במשהו שהוא חיוני.

<תמר גנות: הדבר השני זה שהסמכויות היום מפוזרות בין הרבה גופים שלטוניים, סטטוטוריים, רשויות שונות.

<תמר גנות: מדובר בסמכויות בשלל היבטים - תכנוניות, סמכויות הפיקוח, סמכויות אכיפה וסמכויות רישוי והיתרים.

<תמר גנות: יש היום הרבה מאוד לחצים על הסביבה.

<תמר גנות: אני חושבת שהכי פופולארי שזוכה להכי הרבה מקום בשיח זה המקום של הגז והנפט.

<תמר גנות: יש הרבה עשייה בתחום הזה של החיפושים והקידוחים.

<תמר גנות: מוסכם שנזק במערכת האקולוגית יכול להיות בלתי הפיך.

<תמר גנות: ללא ספק יהיה קשה מאוד לשיקום.

<תמר גנות: אנחנו היום עוד לא ערוכים במידה שחס וחלילה יקרה אסון.

<תמר גנות: לא בטוח, במידה שהלחצים ממשיכים, שהעסקים יהיו כפי שמתוכנן.

<תמר גנות: אין לנו היום מספיק מידע על מה שקורה בסביבה הימית, לא כל שכן באזור המים הכלכליים, בסביבה הימית שהיא לא הסביבה הקרובה אלינו.

<תמר גנות: גם בסביבה הקרובה בתוך המים הטריטוריאליים יש בעיה גדולה של מידע.

<תמר גנות: כל הדברים האלה מובילים למסקנה שצריך מודל ניהול חדש אינטגרטיבי שייתן מענה לדברים האלה.

<תמר גנות: אלו הבעיות שאנחנו כארגון מזהים.

<תמר גנות: הדרך שבה חייבים לתת מענה לבעיה הזאת, להערכתנו, מובילה למסקנה שהדרך האופטימאלית היא באמצעות רשות.

<תמר גנות: לא סתם רשות.

<תמר גנות: רשות היא כלי.

<תמר גנות: מדובר כאן במטרות שהרשות אמורה להשיג, שכל כלי ניהולי שלא ייבחר אמור להשיג.

<תמר גנות: אחת הבעיות המרכזיות שאנחנו רואים זה העדר ראייה ארוכת טווח.

<תמר גנות: ההחלטות מתקבלות כרגע בצורה יותר מידי של כיבוי שריפות, של מענה לדברים שקורים, של הסתכלות קדימה בטווח הזמנים הקרוב יותר ולא הרחוק.

<תמר גנות: זה יוצר בעיה גדולה מאוד של ודאות, לא רק מבחינת הפגיעה בהיבטים הסביבתיים שכמובן ידוע שהסתכלות ארוכת טווח זה משהו חיוני להגנה אמיתית על הסביבה.

<תמר גנות: זה בעייתי גם במישור הכלכלי.

<תמר גנות: העדר ודאות הוא משהו שיוצר חוסר שקט גם בתחומים הכלכליים שקשורים בסביבה הימית.

<תמר גנות: זאת נקודה שחייבת לבוא על פתרונה, כאשר הפתרון הוא לאמץ תכנית מדיניות אסטרטגית לאומית.

<תמר גנות: לא של משרד אחד, לא של רשות אחת, לא של הסתכלות בפריזמה אחת, אלא תכנית לאומית של מדינת ישראל, של איך אנחנו רואים את הסביבה הימית שלנו, לאן אנחנו הולכים, איזה יעדים אנחנו רוצים להשיג, איזה שימושים הם לגיטימיים מבחינתנו, איך אנחנו יכולים להגיע - זה בקווים מאוד דומים למה שקורה היום באירופה - למצב סביבתי ראוי, למצב סביבתי בריא בסביבה הימית של ישראל.

<תמר גנות: חשוב לי לציין שלא מדובר במסמך כללי או באיזו שהיא מדיניות אמורפית, אלא זאת תכנית שחייבת לכלול כלים אופרטיביים שניתן יהיה ליישם בפועל ותהיה לה השלכה שתהיה מחייבת נורמטיבית את כל הגופים שפועלים ומפקחים ומתירים פעילויות בסביבה הימית.

<תמר גנות: בעיה נוספת היא כמובן הבעיה של עומס שימושים.

<תמר גנות: אני לא ארחיב עליה.

<תמר גנות: אנחנו יודעים שגם בסביבה החופית יש לחצים מאוד מאוד גדולים וגם בסביבה הימית.

<תמר גנות: זה הכל מערכת אחת.

<תמר גנות: ההפרדה מלאכותית.

<תמר גנות: עומס השימושים הזה יוצר בעיה של יחסי גומלין בין השימושים לבין עצמם.

<תמר גנות: כשמחליטים להעמיד במקום מסוים כלוב דגים יכול להיות שזה ישפיע על האפשרות של פליטה לים באותו אזור.

<תמר גנות: כשיש נתיבי תובלה זה יכול להשפיע על קידוחים וההיפך.

<תמר גנות: מעבר לזה שעומס השימושים יוצרים אפקטים מצטברים על הסביבה הימית, זה גם יוצר בעיות בשימושים עצמם.

<תמר גנות: גם פה הפתרון.

<תמר גנות: גם את זה אנחנו יכולים ללמוד מהעולם.

<תמר גנות: אנחנו לא צריכים להמציא את הגלגל.

<תמר גנות: זה ניהול אינטגרטיבי כולל ומשולב.

<תמר גנות: זה אומר שאנחנו מכניסים את כל האינטרסים לכתובת אחת, לשולחן אחד, יושבים ורואים את התמונה הכוללת.

<תמר גנות: רק כך אפשר לקבל החלטות מאוזנות ומושכלות, החלטות שרואות את כל חלקי התצרף, לא רק את הפריזמה הצרה שבה אותה רשות עובדת, חשובה ככל שתהיה.

<תמר גנות: סוגיה נוספת היא ביזור סמכויות.

<תמר גנות: זה מאוד קשור למה שדיברנו קודם.

<תמר גנות: יש יותר מידי טבחים בתחום הזה.

<תמר גנות: זה יוצר משהו שהוא פחות אפקטיבי.

<תמר גנות: גם זה מוביל לאותה מסקנה שאנחנו צריכים לעשות גוף משולב, מדיניות מתואמת.

<תמר גנות: לא מדובר רק על תיאום, אלא ממש על קבלת החלטה משותפת.

תמר זנדברג: ברציונל האוטופי הייתם רוצים לראות רשות סטטוטורית, רשות בין משרדית?

<תמר גנות: מבחינתנו מדובר ברשות.

<תמר גנות: יש את הנושא של המידע, את הנושא של האכיפה וכמובן את הנושא התקציבי.

<תמר גנות: כל עוד מדובר בתקציב במסגרת המשרדים הכלליים ואין תקציב ייחודי, אין סעיף תקציבי מיוחד לנושא הזה של ניהול ארוך טווח של הסביבה הימית, אנחנו בעצם לא נצליח לפתור את זה וזה יהיה נזיל מידי וייטה להידחק אל מול שיקולים תקציביים אחרים.

תמר זנדברג: באחריות איזה משרד אתם רואים את הרשות?

<תמר גנות: הכוח של הרשות יכול להישאב מזה שהיא תהיה עצמאית, בדומה לרשות להגבלים עסקיים שאינה כפופה ישירות למשרד.

<תמר גנות: אנחנו חושבים שהמשרד להגנת הסביבה צריך להיות הגורם המקצועי המרכזי בשירות כזה.

<תמר גנות: היא תהיה רשות שמהווה תיאום של כל המשרדים.

<תמר גנות: לא משרד אחד שמכפיף את שאר המשרדים לעמדתו, אלא רשות סטטוטורית עצמאית שהופכת להיות הגוף המקצועי המנהל של הסביבה הימית.

<תמר גנות: אני רק רוצה לתת התייחסות נקודתית לדברים שמן הסתם יעלו.

<תמר גנות: קורים היום תהליכים מאוד מאוד חשובים בסביבה הימית.

<תמר גנות: אני בטוחה שאחרים ירחיבו עליהם.

<תמר גנות: האחד זה הצעת חוק אזורים ימיים, השני זה התהליך שקורה במשרד הפנים, במינהל התכנון של גיבוש מסמך מדיניות למרחב הימי בישראל שיצאו במכרז בעניין הזה.

<תמר גנות: היה חשוב לי להכניס כמה מילים ללמה אנחנו חושבים שהיוזמות האלו מאוד מאוד חשובות ואינן מספיקות.

<תמר גנות: לגבי הצעת חוק אזורים ימיים, מדובר באופן עקרוני בנושא של הגדרות של ריבונות ישראלית או של מידת תחולת הדין הישראלי באזורים שונים בסביבה הימית של המים הכלכליים, האזור הסמוך הנלווה, של המים הטריטוריאליים וכו'.

<תמר גנות: אנחנו חושבים שהיום הבעיה בניהול הסביבה הימית קשורה גם במים הטריטוריאליים.

<תמר גנות: החלת הדין הקיים על הסביבה, על מים כלכלים במידה חלקית או מלאה לא ייתן מענה לאותן הנקודות שציינו קודם.

<תמר גנות: כמו שהבענו את דעתנו בפני משרד המשפטים ובכלל, אנחנו חושבים שהנוסח האחרון שראינו הוא בעייתי, בראש וראשונה כי הוא לא מחיל הסדרים של חוק התכנון והבנייה במים הכלכליים, היכן שהם אקוטיים, נדרשים ולהבנתנו גם הרציונל המשפטי מחייב את החלתם.

<תמר גנות: גם אם הוא היה מחיל הוא לא היה נותן מענה.

<תמר גנות: לגבי מסמך המדיניות, ששוב הוא יוזמה מאוד חשובה, יש כמה דברים שחסרים שאנחנו מדברים עליהם.

<תמר גנות: מה שחסר ולא הצלחנו לקבל גם מענה על זה זו האמירה שלמסמך מדיניות כזה יהיה איזה שהוא תוקף נורמטיבי מחייב עבור כל משרדי הממשלה, כל הרשויות הסטטוטוריות, כל מי שאחראי ויש לו סמכויות בתחום הסביבה הימית.

<תמר גנות: אם אנחנו נדבר רק על מסמך מדיניות שנותן הצהרות עקרוניות, טובות ומתקדמות ככל שתהיינה, זה לא מספיק טוב.

<תמר גנות: הדבר השני שאנחנו לא יודעים הוא אם יהיה לתהליך הזה של המדיניות לסביבה הימית המשכיות.

<תמר גנות: כדי להיות אפקטיבית היא חייבת להיות מתחדשת, היא חייבת להיבחן מחדש אחת לכמה זמן.

<תמר גנות: יש בעיה תהליכית בהקשר של שיתוף הציבור.

<תמר גנות: אנחנו חושבים ששיתוף הציבור לא מקבל מספיק מקום בתוך התהליך.

<תמר גנות: אנחנו מקווים שזה ישתנה בהמשך, אבל אין לנו כרגע אינדיקציה לכך שזה ישתנה בהמשך.

<תמר גנות: זה לא נותן מענה לסוגיות נוספות שאנחנו התייחסנו אליהן קודם, שהן סוגיות מאוד מאוד קריטיות, כמו הנושא התקציבי, הנושא של פיקוח ואכיפה.

<תמר גנות: זה לא נותן מענה מספיק.

<תמר גנות: אנחנו חושבים שבשביל לעשות ניהול אמיתי, אפקטיבי של הסביבה הימית נדרש גוף סטטוטורי.

<תמר גנות: אני שוב חוזרת ואומרת שלפי מה שבדקנו בעולם ויכולת ההשמה בארץ הרשות היא כלי טוב, היא לא המטרה.

<תמר גנות: אנחנו חושבים שהיא כרגע כלי המדיניות המרכזי.

תמר זנדברג: המסמך של צלול משנת 2011 והעדכון שלו מ-2014 עמד וסייע לנו בגיבוש המסמך שהוגש לוועדת הפנים והיה הרציונל שעמד בבסיס הוועדה הזאת.

תמר זנדברג: תודה רב לכם על כך.

תמר זנדברג: נשמח לשמוע את ההצעה שלכם או את הרעיונות שלכם בהקשר הזה.

<דליה טל: העלינו את הרעיון הזה שחייבים לנהל את הסביבה החופית והימית בשנת 2011.

<דליה טל: עברו רק 3 שנים.

<דליה טל: אני לא רוצה לחזור על הדברים שאמרה חברתי, אבל אני רוצה לסבר את האוזן במספרים.

<דליה טל: היום מנהלים את הים 11 משרדי ממשלה.

<דליה טל: במסמך שלנו מנינו את כולם.

<דליה טל: מתוך ה-11 משרדים האלה, באגף ים וחופים עובדים 18 פקחי שטח שמפקחים על הים.

<דליה טל: ברט"ג יש פקח וחצי.

<דליה טל: באגף הדיג של משרד החקלאות יש 2 פקחים.

<דליה טל: 11 משרדי ממשלה, 30 איש בערך מפקחים על הים.

<דליה טל: אלה מספרים שאנחנו צריכים ללמוד אותם.

<דליה טל: אני רוצה לדבר על המהירות ועל הבהילות שהמהלך הזה צריך להתקדם, כי אנחנו רואים היום שהסביבה הימית שלנו נתונה ללחצים.

<דליה טל: יש קידוחי גז ונפט.

<דליה טל: אנחנו מכירים את מצב הדגה בים התיכון שהוא נוראי.

<דליה טל: אנחנו מכירים את המצב הגרוע של הסעת חולות בים.

<דליה טל: יש לחצים של הקמת מרינות, נמלים.

<דליה טל: אנחנו שומעים על תכניות להקמת איים מלאכותיים.

<דליה טל: מישהו צריך לקחת את האחריות על הדבר הזה.

<דליה טל: אי אפשר שזה יימשך כמו שזה נמשך היום.

<דליה טל: מה שעשינו זה אמרנו שנבדוק מה קורה בעולם, ואכן בדקנו מודלים עולמיים.

<דליה טל: אחרי שבדקנו את המודלים העולמיים בדקנו את המודלים המקומיים לניהול משאבים.

<דליה טל: גם אנחנו הגענו למסקנה שאין מנוס מהקמת רשות שתנהל את הים התיכון.

<דליה טל: אנחנו מכירים את הרשויות בארץ.

<דליה טל: יש בעיות עם רשות הדואר, עם רשות השידור, אבל בואו נהיה אופטימיים.

<דליה טל: בואו נגיד שפה נצליח להקים רשות שתהיה הרשות המוצלחת ביותר.

<דליה טל: איך היא תהיה מוצלחת?

<דליה טל: אני אקח אתכם למודלים העולמיים.

<דליה טל: יש מדינות שגם בהן יש רשויות שמנהלות ים.

<דליה טל: יש מדינות שיש בהן משרד ממשלתי לניהול ים, אבל אלו מדינות ים כמו קנדה, כמו נורבגיה.

<דליה טל: המשרדים האלה מתעסקים בעיקר בדיג.

<דליה טל: פה אנחנו מוכנים להיות צנועים יותר ולדבר על רשות.

<דליה טל: שמנו לב, בעיקר במודלים העולמיים, שרשויות מצליחות הן רשויות שיש בהן שיתוף של רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, מדענים וציבור.

<דליה טל: זה המודל שלנו אומר.

<דליה טל: בואו ניקח ונעשה מודל חדש של רשות שכמוהו לא היה במדינת ישראל.

<דליה טל: בואו נתעלה על כל העניינים האלה שבמדינת ישראל לא אוהבים ציבור, לא אוהבים רשויות מקומיות שמתערבות בעניינים של המדינה.

<דליה טל: בואו נקים איזה שהוא מודל שהוא לדעתנו המודל המרכזי שבזכותו אנחנו נצליח לנהל טוב את הים.

<דליה טל: מה תעשה הרשות הזאת?

תמר זנדברג: דברים אופטימיים.

<דליה טל: אנחנו עמותה סביבתית.

<דליה טל: אנחנו אופטימיים.

<דליה טל: הרשות הזאת צריכה לעשות תכנית אב לים.

<דליה טל: בואו נראה מה אנחנו רוצים מהים.

<דליה טל: כמובן שהתכנית הזאת צריכה לקחת בחשבון את הצרכים הכלכליים, אבל גם את רגישותו של הים.

<דליה טל: צריך לתכנן את זה מנקודת מבט בת קיימא.

<דליה טל: היא תבדוק תכניות של גופים אחרים, היא תבטיח נגישות של הציבור לחופים, היא תפעל ליישום תכניות נגר וניקוז, היא תפתח תכניות חינוכיות.

<דליה טל: כל הדברים שאנחנו רוצים מהים הרשות הזאת תעשה.

<דליה טל: אני יודעת שאנחנו מדברים כאן על אוטופיה, אני יודעת שיהיו כאן מאבקים בין משרד הפנים למשרד להגנת הסביבה ומשרד האנרגיה והמים, אבל אני אומרת שבנושא הזה אין לנו ברירה אלא להתעלות.

<דליה טל: מדוע?

<דליה טל: כי הים זה לא היבשה.

<דליה טל: בואו לא נעביר את כל הטעויות שעשינו בניהול היבשה לניהול הים.

<דליה טל: בדף העמדה שחילקנו לכם יש 3 דברים שהממשלה צריכה לעשות כדי להקים את הרשות.

<דליה טל: יש בסוף גם רשימה של מה ניתן לעשות היום עד שנגיע לחזון הזה.

<דליה טל: בסעיף הראשון כתוב: " לחוקק את חוק התכנית הלאומית למוכנות ולתגובה לזיהומי ים".

<דליה טל: בטח רני עמיר יסכים איתי שזאת המשימה הראשונה שאנחנו צריכים לעשות.

<שירה שפירא: כל מה שנאמר כאן מבחינה מהותית מקובל עלינו, לכן התחלנו בתהליך כבר לפני יותר שנתיים.

<שירה שפירא: אני חושבת שכמעט כל מי שיושב סביב השולחן הזה מודע לתהליך הזה שבו הקמנו ועדת היגוי מאוד מאוד רחבה וצוות בין משרדי יותר מצומצם, כדי להוביל מהלך שמהותו הוא ניהול, תכנון והסדרה אינטגרטיביים של כל המרחב הימי.

<שירה שפירא: אני לא אחזור על כל הדברים שנאמרו כאן, כי הם נאמרו בצורה מאוד מפורטת בדברים שלך ובדברים ששמענו כאן.

<שירה שפירא: יש ריבוי שימושים, ריבוי הולך וגובר של שימושים במרחב הימי שמצריכים חשיבה אינטגרטיבית על המרחב הזה, לכן הקמנו את הצוות הזה והחלטנו שאנחנו רוצים להכין מסמך מדיניות שייתן את המענה לכל אותם הדברים.

<שירה שפירא: אחד לאחד מכל הדברים שנמצאים כאן ברשימה מופיעים אצלנו במכרז שפרסמנו.

תמר זנדברג: זה מסמך המדיניות שהוצע כאן.

<שירה שפירא: אני רוצה לספר לכולם שהמכרז הזה פורסם, הוגשו הצעות.

<שירה שפירא: עד יום חמישי האחרון היה התאריך האחרון להגשת כל ההצעות.

<שירה שפירא: קיבלנו הצעות מגופי תכנון.

<שירה שפירא: בחודש הקרוב נעשה בוועדת המכרזים את תהליך בחירת הצוות הזוכה.

<שירה שפירא: באוגוסט אנחנו נתחיל עבודה מאוד אינטנסיבית, מאוד מאומצת.

<שירה שפירא: לפי לוחות הזמנים שקבענו במכרז מדובר בשנה מקסימום של עבודה עד לגיבוש מסמך המדיניות.

<שירה שפירא: למסמך המדיניות יש שני שלבים.

<שירה שפירא: הוא מורכב משני חלקים.

<שירה שפירא: בחלק הראשון יש ניתוח רב תחומי של כל ההיבטים הקיימים הקשורים למרחב הימי, סקר משווה של עבודות ומסמכים למה קורה בעולם, סקר וניתוח של המידע הקיים בישראל, ניתוח מרחבי תכנוני, ניתוח נתונים פיזיים, ניתוח כימי, אקולוגי וביולוגי, נוף תרבות ומורשת, חקיקה ומשפט, סקר של שימושים מאושרים ומתוכננים, כולל התייחסות למסמכי מדיניות, ממצאי ועדות, מסמכים שהם אינם סטטוטוריים שנאספו לאורך השנים, ניתוח של כל הגופים בעלי העניין הרלוונטיים למרחב הזה, הממשק בין ים ליבשה, וכל מידע נוסף שיידרש על ידי אותו צוות בין מקצועי שילווה את מסמך המדיניות.

<שירה שפירא: זה לגבי הסקר של המצב הקיים.

תמר זנדברג: כרגע המכרז שיצא זה לגבי הסקר הזה?

<שירה שפירא: לא, שני החלקים.

תמר זנדברג: זה מסמך תכנוני.

תמר זנדברג: אלה שניגשו למכרז הם משרדים, צוותי תכנון.

<שירה שפירא: צוותי תכנון.

<שירה שפירא: ראש הצוות הוא תכנוני, אבל נמצאים שם כל בעלי הידע שרלוונטיים לעניין הזה.

<שירה שפירא: אני לא אמנה עכשיו – אפשר לראות את זה במכרז – את כל הגורמים שביקשנו שיהיו שותפים בצוות – סביבתיים, כלכלים, משפטיים ותכנוניים.

<שירה שפירא: יש לנו מומחים בצוות הזה בכל ההיבטים.

תמר זנדברג: יש תהליך של שיתוף ציבור?

<שירה שפירא: בוודאי.

<שירה שפירא: חלק מהתהליך זה שיתוף ציבור.

<שירה שפירא: החלק השני זה התוויה של עקרונות מדיניות להסדרה וניהול של המרחב הימי.

<שירה שפירא: אני שוב יכולה לפרט.

<שירה שפירא: מדובר בהיבט התכנוני ובהיבט הניהולי.

<שירה שפירא: אנחנו ממש פירטנו שאנחנו רוצים לראות המלצות להיבט התכנוני.

<שירה שפירא: דובר כאן על המשכיות של הנושא הזה.

<שירה שפירא: חלק מההמלצות זה האם באמת צריך להיות עוד הליך תכנוני אחרי מסמך המדיניות, האם צריך לעדכן אותו כל כך וכך זמן.

<שירה שפירא: הנושא של הרצף של הזמן בהקשר הזה הוא מאוד מהותי ונמצא בתוך המכרז.

<שירה שפירא: גם ההיבט הניהולי של כל המרחב בכללותו, לרבות לפי נושאים פרטניים שצריכים דגש מיוחד בהיבט הניהולי.

תמר זנדברג: כרגע לוח הזמנים של כתיבת המסמך הוא כשנה.

תמר זנדברג: הוא מתוקצב אצלכם?

<שירה שפירא: כן, ודאי.

<שירה שפירא: לא יוצאים למסמך לפני שיש תקציב.

תמר זנדברג: כרגע זה תקציב תכנון להכנת מסמך המדיניות?

<שירה שפירא: תקציב להכנת מסמך המדיניות.

<שירה שפירא: מה שלא קיבל פה דגש – ראיתי אותו בשקפים – זה הנושא של מאגר מידע.

<שירה שפירא: מאגר מידע ימי לאומי זה דבר מאוד מאוד חשוב כבסיס לקבלת החלטות.

<שירה שפירא: כבר התחלנו להקים את מאגר המידע הימי לאומי הזה.

<שירה שפירא: זה חלק ממסמך המדיניות.

<שירה שפירא: התחלנו לעבוד עליו.

<שירה שפירא: יש לנו שיתוף פעולה.

<שירה שפירא: שלושת המשרדים מובילים את שיתוף הפעולה בעניין הזה.

<שירה שפירא: ברור לכל מי שדיברתי איתו במהלך הדרך ולשלושת המשרדים האלה בוודאי שאנחנו צריכים שיתוף פעולה בהקמת מאגר המידע ובניהול אינטגרטיבי כי מהות העניין זה ניהול משותף.

<שירה שפירא: גם בהקמת מאגר המידע אנחנו משתפים פעולה במובן התקציבי.

<רני עמיר: כמו שכבר אמרו קודם, הרעיון שרץ פה לא חדש לרובנו.

<רני עמיר: הוא רץ בכנסים ובפורומים שונים.

<רני עמיר: אני קראתי את עשרת הדיברות בניהול הסביבה הימית שהפיצה אדם, טבע ודין.

<רני עמיר: אני מכיר היטב את הדוח שעשה צלול.

<רני עמיר: קיבלתי אותו באופן אישי ב-2014.

<רני עמיר: יש בדיברות האלו הרבה אמת.

<רני עמיר: יש פה דברים נכונים שצריכים להתקיים.

<רני עמיר: חלקם גם מתקיימים היום.

<רני עמיר: אני לא אחזור על מה שאמרה שירה שפירא בנוגע לניהול האינטגרטיבי של הים שאולי יבוא לידי ביטוי דרך אותו מסמך מדיניות שייכתב ואולי בסופו של דבר גם יאומץ על ידי ממשלה או איזה גוף סטטוטורי אחר.

<רני עמיר: אני רוצה לקפוץ ישר למסקנה שרשומה בתחתית העמוד, שאמורה לסכם את אותן עשרת הדיברות.

<רני עמיר: המסקנה היא שצריך להקים איזה שהוא גוף סטטוטורי, רשות שתיישם את כל אותן עשרת הדיברות.

<רני עמיר: אני אומר באופן מאוד זהיר שאני לא בטוח שזאת הדרך הנכונה.

<רני עמיר: אפשר גם אחרת.

<רני עמיר: למה אני מתכוון?

<רני עמיר: את כל העקרונות שרשומים פה, כמעט כולם – אני רוצה עוד מעט לקרוא את מספר 9 כי אני חושב שהוא מאוד חשוב - אפשר ליישם כבר היום כל אחד בתחומו.

<רני עמיר: היו דברים בעולם הגדול.

<רני עמיר: אני רוצה להביא דוגמה מארצות הברית.

<רני עמיר: זה נכון שצריך להכין תכנית ימית לאומית, זה נכון שצריך לעשות תכנית ניטור מקיפה יותר לים, במיוחד לים העמוק, וזה נכון שצריך לשמר ערכי טבע ומורשת.

<רני עמיר: כל זה נכון בשיתוף ציבור.

<רני עמיר: אני חושב שאין על זה ויכוח.

<רני עמיר: חלקנו עושים את זה יותר טוב, חלקנו עושים את זה פחות טוב.

<רני עמיר: אני מתכוון למשרדי הממשלה האחראים על התחומים השונים.

<רני עמיר: רוב היושבים פה בחדר שמעו אותי אומר כמה פעמים שמילת המפתח היא תיאום.

<רני עמיר: אני שם כרגע בצד את הנושא של הקצאת משאבים.

<רני עמיר: אני חושב שאין פה חולק ועוררין על זה שרוב משרדי הממשלה האמורים – ואני מייצג את הגוף שאני אחראי עליו - חסרים משאבים, חסרים אמצעים.

<רני עמיר: אנחנו עדיין לא נמצאים במקום שאנחנו מסוגלים להגיד שכולם יכולים לישון בשקט, שהכל תחת שליטה מיטבית.

<רני עמיר: תמיד יש מקום להשתפר.

<רני עמיר: אני הראשון שאומר את זה.

<רני עמיר: הנושא החשוב ביותר הוא תיאום.

<רני עמיר: יש חוק שנקרא חוק שמירת הסביבה החופית מ-2004.

<רני עמיר: חלקנו מכירים אותו היטב.

<רני עמיר: את החוק הזה מיישמת ועדה שהיא ועדה אינטגרטיבית שנקראת ועדה לשמירה הסביבה החופית – הולחו"פ.

<רני עמיר: .

<רני עמיר: אם הייתה קמה ועדה כזאת - אני כרגע לא נכנס לעניין הזה אם זאת ועדה סטטוטורית, מועצה לאומית או רב גופי - שתבצע את התיאום בפועל בין כל הגופים הרלוונטיים, כבר עשינו צעד אדיר קדימה.

<רני עמיר: אפשר להתווכח, אפשר לנתח.

<רני עמיר: אמרת שזה דיון ראשוני.

<רני עמיר: אפשר לדון עד כמה לתת סמכות לאותה ועדה, אבל אם יש מועצה כזאת או גוף כזה שמתכלל ומתעל, אני חושב שרוב הדברים שרשומים פה כבר קיבלו דחיפה חזקה מאוד קדימה.

<רני עמיר: בארצות הברית ב-2010 הנשיא אובמה הקים מועצה לאומית לניהול האוקיינוסים.

<רני עמיר: זה רק ב-2010 קרה.

<רני עמיר: המועצה הלאומית עושה בדיוק את מה שכרגע אמרתי.

<רני עמיר: יושב בראשה היועץ של הנשיא לנושאים מדעיים.

<רני עמיר: היא בעצם מתכללת את כל העיסוקים של גופי הממשל הפדרלי והמדינות בארצות הברית.

תמר זנדברג: היא מועצה סטטוטורית?

<רני עמיר: זה צו נשיאותי.

תמר זנדברג: יש לה סמכויות?

<רני עמיר: יש לה סמכויות.

<רני עמיר: יש לה אפילו תקציבים פדרליים, שזה נהדר.

תמר זנדברג: עם האחריות באה הסמכות.

<רני עמיר: הרעיון הוא אותו רעיון.

<רני עמיר: הרעיון הוא שיש איזה שהוא גוף מתכלל ומתאם בין כל הגופים.

<רני עמיר: אגב, בארצות הברית אין 13 משרדי ממשלה או גופים.

<רני עמיר: יש שם הרבה יותר, למעלה מ-30 שמתעסקים עם הים בדרך כזאת או אחרת.

תמר זנדברג: גם פה יש.

תמר זנדברג: זה רק משרדי ממשלה.

תמר זנדברג: עוד לא דיברנו על רשויות מקומיות ועל כל שאר הגופים.

<אילן ניסים: זה קצת יפתיע, אבל אני חושב שיש כאן עמדה משותפת לשלושת המשרדים השונים.

<אילן ניסים: הנושא הזה הוא נושא שאנחנו חושבים שהוא חשוב.

תמר זנדברג: אנחנו נרגשים מגודל המעמד שהגנת הסביבה ומשרד האנרגיה באותה עמדה.

<אילן ניסים: אנחנו אפילו משתפים פעולה.

<אילן ניסים: אני גם אוכיח שאנחנו משתפים פעולה.

<אילן ניסים: קיוויתי שרן יגיד את זה, אבל טוב שהוא השאיר לי על מה לדבר.

<אילן ניסים: עמדתנו היא שנכון לחזק את המערך הקיים, לא לפרק ולהרכיב דברים מחדש.

<אילן ניסים: רק שתי דוגמאות לשיתוף פעולה או לפעולות שאנחנו הולכים לעשות שעולות בקנה אחד עם המסמך שאדם טבע ודין העלו.

<אילן ניסים: בהמשך ובמשולב ובמתואם עם משרד הפנים אנחנו עומדים לפרסם הכנה של סקר אסטרטגי לפיתוח ולהפקה של נפט וגז טבעי בים.

<אילן ניסים: ה-tor של הסקר הזה נעשה בשיתוף כל בעלי העניין.

<אילן ניסים: אנחנו העברנו את ה-tor המקצועי לכל בעלי העניין.

<אילן ניסים: קיבלנו הערות, עשינו תיקונים.

<אילן ניסים: נכון לעכשיו זה נמצא בוועדה - -

תמר זנדברג: אתה נותן לנו עכשיו בשורה שנושא הגז הטבעי ירד מהפרק ביבשה ונכנס לחלוטין לים?

<אילן ניסים: זה לא קשור אחד לשני.

<אילן ניסים: עוד דוגמה לשיתוף פעולה זה שעומד לצאת מחקר משותף לשני המדענים הראשיים של המשרד להגנה הסביבה ומשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים ,שקורא לאנשי מקצוע שמתמחים במשרדים השונים שמתעסקים עם ניטור כדי לגבש תכנית ניטור לאומית, כאשר בשלב הראשון נמפה את תכניות הניטור הקיימות, נמפה את החסכים, נייצר פלטפורמה אחידה ונוכל לדבר על ניטור לא לשנה שנתיים אלא לטווח של 20 השנים הקרובות.

<אילן ניסים: הפלטפורמה של העבודה זה למעשה המכון לחקר הימים והאגמים שלא מזמן הושלמה העסקה של רכישת ספינת מחקר, שהיא ספינת מחקר חדשה, חדישה שיכולה לתת תשובה לניטור של הים העמוק.

<אילן ניסים: זאת דוגמה לחשיבות שלא רק שאנחנו מצהירים על זה שזה הדבר החשוב, אלא גם שאנחנו עושים ומשקיעים בעניין תקציב לא מבוטל.

<כרמל סלע: תודה רבה על הדיון.

<כרמל סלע: אנחנו מחזקים את ידי ממשלת ישראל.

<כרמל סלע: אנחנו יושבים פה, כאשר במקום אחר קורה משהו אחר.

<כרמל סלע: בכל זאת החיים ממשיכים.

<כרמל סלע: תודה רבה על הדיון.

<כרמל סלע: למען הגילוי הנאות, אני יושב ראש מועצה אזורית חוף כרמל שיושבת על 20% מרצועת חוף הים בישראל.

<כרמל סלע: מראש הנקרה עד אשקלון יש 196 קילומטר של חוף.

<כרמל סלע: חוף הכרמל הוא 38 קילומטר.

<כרמל סלע: אם יש זכות לדבר, אז לקחתי את הזכות הזאת בגלל הקילומטרים.

<כרמל סלע: אני גם חבר בולחו"פ.

<כרמל סלע: אני אגיד בקצרה כמה דברים מאוד קטנים.

<כרמל סלע: בכל תהליך כזה יש כל מיני סמנטיקות.

<כרמל סלע: יש ים ויש חופים.

<כרמל סלע: תדעו לכם שים זה לעסקים, לאניות, לדלק, לא בדיוק לציבור.

<כרמל סלע: החופים הם לציבור.

תמר זנדברג: גם הים הוא לציבור.

דב חנין: בתור אחד ששוחה בים פעמיים בשבוע אני מוחה בחריפות על האמירה שלך.

<כרמל סלע: כשאני מדבר על הים אני מתכוון לחופים.

דב חנין: אני שוחה בים, אני לא שוחה - -

<כרמל סלע: עם כל הכבוד לאדם טבע ודין, אדם, טבע ודין הם לא צלול.

<כרמל סלע: צלול מטפל בחופים וים הרבה מאוד שנים.

<כרמל סלע: זאת ההתמחות שלו.

<כרמל סלע: אדם טבע ודין זה הכל.

תמר זנדברג: זאת ההערה השלישית שאתה אומר שאין לה שום קשר לדיון.

תמר זנדברג: אולי מרכז שלטון מקומי ייצג את כל הרשויות.

תמר זנדברג: תציג את העמדה של הרשות שלך בנושא הנדון, אחריך מרכז שלטון מקומי שייצג את כלל הרשויות בישראל, ואחרי זה חבר הכנסת דב חנין.

<כרמל סלע: אני מקווה שהרשות תקום.

<כרמל סלע: היום במדינת ישראל זה הכל כסף.

<כרמל סלע: היום מי שמטפל בחופים זה הרשויות.

<כרמל סלע: עם כל הסיפור של האכיפה שאומרים פה, אין תקציב של מדינה על האכיפה.

<כרמל סלע: הכל על הרשויות.

<כרמל סלע: מדברים פה על אמריקה ועל מדינות בעולם.

<כרמל סלע: אתם יודעים כמה המדינות משקיעות בחופים?

<כרמל סלע: אנחנו לא משקיעים מספיק.

<כרמל סלע: אני מקווה מאוד שהרשות תצליח להשיג תקציבים.

<כרמל סלע: בסוף יש גם פוליטיקות שאני מקווה שיעברו אותן.

תמר זנדברג: אם לתרגם את דבריך, אתה בעצם מעביר לנו קריאה בשם רשויות מקומיות - במקרה שלך מועצה אזורית - שיש להן אחריות על החופים שבתחום שטח השיפוט שלהן.

תמר זנדברג: אתה אומר שאין לכם מספיק כלים, בראשם תקציב וכלי מדיניות אחרים, כדי לטפל במשאב הזה שנמצא בשטחכם.

תמר זנדברג: אני חושבת שזאת קריאה חשובה ונכונה.

תמר זנדברג: חשוב שתישמע בהקשר של הקמת הרשות הלאומית.

<יוסי אוחנה: המצב, נכון להיום, שקיימת רגולציה במסגרת החוק לשמירה על סביבה חופית, במסגרת התמ"אות שחלות, במסגרת ולחו"פ.

<יוסי אוחנה: להוסיף עוד רגולציה זה דבר מיותר ולא דרוש, מה גם שהיא תגרע מהסמכויות של הרשויות הרלוונטיות, כמו החבר פה שרלוונטי.

<יוסי אוחנה: זה נכון שלהקים מרכז שיהיה בו ידע ושיתוף זה דבר מבורך ודבר טוב, אבל אין מקום לעשות את זה גוף סטטוטורי.

<יוסי אוחנה: את מוסיפה רגולציה על רגולציה, גוזלת מהרשויות את המנדט שיש להן לנהל, כאשר המנדט הזה הוא תחת פיקוח של החוק לשמירה סביבה חופית, התמ"אות שהן מאוד דרקוניות ואי אפשר לשנות מהן וכן הלאה.

<יוסי אוחנה: אנחנו מברכים על היוזמה, אבל לא על הרעיון לעשות את זה סטטוטורי ולהוסיף רגולציה נוספת.

<יוסי אוחנה: זה מיותר.

דב חנין: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

דב חנין: אני מאוד מברך על עבודתה של ועדת המשנה הזאת.

דב חנין: אני רוצה לומר כמה דברים על החופים ועל הים.

דב חנין: יושבת הראש שלנו בפתיחת הדיון הזכירה את חוק החופים.

דב חנין: אנחנו נמצאים במצב שבו יש איומים אמיתיים על החופים בישראל.

דב חנין: כדי להתמודד עם האיומים האלה אנחנו צריכים הסדר מתקדם יותר, מודרני יותר, משוכלל יותר ומדויק יותר - -

<קריאה: כיפת ברזל.

דב חנין: כדי לדעת לאזן בין הצרכים שיש של פיתוח, הרצון לפתח והרצון בנגישות, לבין האינטרס של כולנו שחוף הים לא יהיה נדל"ן אלא ימשיך להיות פתוח לציבור.

דב חנין: חוק החופים, כפי שאתם יודעים, נמצא כרגע על המדוכה.

דב חנין: בעקבות הגעתו לוועדת שרים לענייני חקיקה יושב היום צוות בין משרדי ובוחן את הסוגיה.

דב חנין: אני קורא מכאן לצוות הזה לעשות עבודה מהירה ולחזור אלינו לכנסת עם בשורה של עמדת ממשלה שתומכת בחוק ומנסה לקדם אותו יחד איתנו בכנסת.

דב חנין: מכאן לעניין הים.

דב חנין: יש לנו אתגרים עצומים בים שלנו.

דב חנין: כדי להבין עם מה אנחנו מתמודדים אנחנו צריכים לזכור שאנחנו חברה שהאתוס שלה נבנה מסביב לרעיון שמוכר לכולכם, של מבט שהולך לפאתי מזרח קדימה.

דב חנין: הגיע הזמן שאנחנו גם נסתכל מערבה, כי בים שלנו יש הרבה מאוד אפשרויות חדשות וגדולות, למשל קידוחי גז, קידוחי נפט, דברים בעלי משמעויות מאוד מאוד גדולות וסכנות מאוד גדולות.

דב חנין: כשאנחנו מדברים על קידוחי נפט, למשל, תמיד מזכירים את מפרץ מקסיקו.

דב חנין: הסיפור של מפרץ מקסיקו מוכר לכולם.

דב חנין: עד היום ארצות הברית הגדולה לא מצליחה להתמודד עם הנזקים של אסון הנפט שקרה במפרץ מקסיקו.

דב חנין: אני רוצה להזכיר לכולנו כאן שבין מה שקורה אצלנו בים לבין מפרץ מקסיקו יש 3 הבדלים גדולים.

דב חנין: הראשון, מפרץ מקסיקו הוא חלק מהאוקיינוס האטלנטי.

דב חנין: הוא נמצא בנקודת המוצא של המסוע האטלנטי, מה שקרוי בשפת העם "זרם הגולף" - זרם מים אדיר שיוצא משם ומגיע בסופו של דבר עד החופים הצפון מערביים של אירופה ומנקה את המפרץ.

דב חנין: הים התיכון הוא בריכה סגורה שונה לחלוטין.

דב חנין: שוני שני הוא שקידוחי הנפט שמדובר בהם בים התיכון הרבה יותר עמוקים.

דב חנין: אנחנו מדברים על ultra deep water, על קידוחים מאוד עמוקים.

דב חנין: אין ידע מספיק טוב בעולם איך אנחנו מתמודדים עם תקלות בעומקים כאלה.

דב חנין: הבדל שלישי הוא לצערנו מאוד אמיתי ונכון.

דב חנין: עם כל הכבוד למדינת ישראל, מדינת ישראל היא לא האימפריה האמריקנית.

דב חנין: אין לנו את היכולות התקציביות והלוגיסטיות כדי להעמיד לטיפול בתקלת נפט את מה שארצות הברית של אובמה ידעה להעמיד כדי להתמודד עם האסון במפרץ במקסיקו.

דב חנין: לכן, חברות וחברים, אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו אסון מהסוג הזה.

דב חנין: מכיוון שאנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו אסון מהסוג הזה, אנחנו צריכים להקדים רפואה למכה.

דב חנין: להקדים רפואה למכה זה לשנות את חוק הנפט האנכרוניסטי.

דב חנין: חברת הכנסת זנדברג ואני הגענו מדיון אחר של ועדת הפנים, שבו הזכרנו שחוק הנפט שלנו הוא חוק מ-1952 שנחקק כשלא ידעו שיש בעולם סביבה, לכן הסביבה לא מוזכרת, וגם לא חשבו שיש באמת נפט.

דב חנין: הוא חוק לא ראוי, לא נכון, לא מאוזן.

דב חנין: לא החוק ולא התקנות שהותקנו מכוחו.

דב חנין: הגיע הזמן לחוק נפט מודרני.

דב חנין: אני מאוד מברך על הדברים שנאמרו מטעם עמותת צלול וגם על החומר שהובא בפנינו מטעם אדם טבע ודין.

דב חנין: עשרת הדיברות לניהול הסביבה הימית שאתם מציעים נראות לי כמדריך נהדר למדיניות.

דב חנין: אני מציע, גברתי היושבת-ראש, שאנחנו בסיכום הדיון הזה נאמץ את עשרת הדיברות האלו שיהיו לנו למדריך בכנסת וברשויות המדינה האחרות כדי להמשיך את העבודה.

דב חנין: אני רוצה לברך על ההמלצה להקמת רשות ים וחופים.

דב חנין: אני יודע שנעשית עבודה טובה על ידי אנשים טובים וחלקם נמצאים פה סביב השולחן.

דב חנין: אני מברך אתכם על העבודה הזאת, אבל האתגרים שעומדים בפנינו, חברות וחברים, גדולים הרבה יותר.

דב חנין: אם לא נדע כולנו להרים את עצמנו לגובה האתגרים, נוכל למצוא את עצמנו בתהום מאוד עמוקה.

<זאב פיש: אנחנו מפקחים על החופים המוכרזים.

<זאב פיש: ההיבט שלנו מתמקד בבריאות הציבור שמשום מה לא הוזכר כאן.

תמר זנדברג: הנה אתה מזכיר.

<כרמל סלע: בשביל זה אתה פה.

<זאב פיש: אנחנו עוסקים בהרבה מאוד היבטים בתוך החופים המוכרזים.

<זאב פיש: אני רוצה שהוועדה תדע את מה שחלק מהאנשים סביב השולחן הזה יודעים, רק לא הזכירו את זה.

<זאב פיש: יש שיתוף פעולה מצוין, לא רק טוב, בין מספר משרדים: הגנת הסביבה, משרד הפנים, משרד הבריאות, משרד החקלאות והרשויות המקומיות, בכל מה שקשור לכל תקלה שכתוצאה ממנה נגרם איזה סיכון לבריאות הציבור.

<זאב פיש: הזרמה של שפכים, קולחין, תקלה כזאת או אחרת נעשה ברמת דיווח טלפוני מידי 365 ימים בשנה, 24 שעות ביממה.

<זאב פיש: אחרי שאנחנו בודקים את השטח הציבור יודע.

<זאב פיש: זה מופיע באתר, במפה שמתעדכנת כל הזמן.

<זאב פיש: אנחנו משתפים בזה גם את צה"ל, צה"ל משתף אותנו וכדומה.

<זאב פיש: צריך לדעת שזה קיים.

<זאב פיש: הנושא הזה של השת"פים זה דבר מאוד מאוד חשוב, אבל צריך ללמוד גם מנושאים אחרים.

<זאב פיש: משרד הבריאות, כמו שאר המשרדים, לא עובד לבד בשום תחום.

<זאב פיש: כמו בתכנון ובניה, כמו ברישוי עסקים, כמו במשרדי החינוך.

<זאב פיש: השאלות שנשאלות כאן נשאלו בכל הנושאים שציינתי.

<זאב פיש: בדיון שהיה בצלול חשבתי שכולנו מדברים באותה שפה.

<זאב פיש: דובר בדיוק על הנושא הזה של להקים איזו שהיא ועדה בין משרדית, כמו שנעשה ברישוי עסקים.

<זאב פיש: אגב, רישוי עסקים נעשה גם בחופים.

<זאב פיש: זה חלק שאי אפשר לנתק אותו.

<זאב פיש: אמר פה החבר שיש חוף ויש ים.

<זאב פיש: בדיוק על זה מדברים.

<זאב פיש: יש פה אכיפה שנעשית בחלק מהמקומות בצורה טובה, בחלק לא טובה.

<זאב פיש: זה תלוי ברשות המקומית עצמה.

<זאב פיש: הפתרון הוא לא להמציא כל פעם איזה שהוא גוף חדש, אלא לקחת את כל הגופים, בתוכם גם הגופים הירוקים וגם הנציגות האזרחית, ולעשות ועדה בין משרדית מתאמת, כמו שזה נעשה עם משרד החינוך, כמו שאני מקווה שייעשה עם המעונות, כמו שזה נעשה מצוין עם רישוי עסקים.

<זאב פיש: יש עכשיו רפורמה שהכנסת אישרה.

<זאב פיש: צריך לתעל את כל התהליכים שנעשים על ידי אנשים מצוינים בכל המשרדים, על פי מה שקיים, לחזק את הקיים, לחזק את הקשר ולפתור את מרבית הבעיות שיש בעשרת הדיברות.

<זאב פיש: אני יכול להוסיף שם עוד כמה דיברות לא פחות חשובות.

<יוסי ורצברגר: אני מסכים עם עמיר ועם שאר הדוברים שאין צורך בהקמה של רשות אלא פשוט צריך לתאם.

<יוסי ורצברגר: אנחנו כרשות טבע וגנים אחראים על ערכי הטבע.

<יוסי ורצברגר: לא מזמן הצלחנו לקדם את ההכרזה של שמורה גדולה בראש הנקרה.

<יוסי ורצברגר: אנחנו מקווים שיהיו עוד כאלה.

<יוסי ורצברגר: אסור שההכרזות האלו יחכו לסיום תכנית העבודה של משרד הפנים אלא לקדם במקביל, כי הים לא מחכה וצריך להגן על ערכי הטבע.

<יוסי ורצברגר: למרות ההכרזות חשוב לציין שהפיקוח בעומק של הים הוא מאוד מאוד בחסר.

<יוסי ורצברגר: צריך לראות איך אפשר להביא תקציבים עם כל הדברים שקורים בים לטובת הפיקוח בים העמוק.

<יוסי ורצברגר: אני חייב לציין שהחלטנו לא מזמן, בעזרה של המשרד להגנת סביבה, להוסיף עוד פקח וסירה.

<דליה טל: אחרי אחד וחצי יהיה עוד אחד.

<יוסי ורצברגר: זה מה שיש במשאבנו הדלים.

<יוסי ורצברגר: אם אני הולך אל הטווח של החוף, אז בשיתוף עם משרד הפנים יש לנו פקחי חוף ימי שדואגים לחופים בנהיגה הבלתי חוקית.

<יוסי ורצברגר: באווירה של היום הזה החלטנו שכל החופים וכל האתרים שלנו ברחבי הארץ ייפתחו לתושבי הדרום בחינם.

<יוסי ורצברגר: כולם מוזמנים.

<נעם מוזס: באופן כללי אנחנו רואים בעיה באינטגרציה בתחום הפעילויות בים.

<נעם מוזס: יש מקום לחשוב על איזה שהוא גוף, אולי כמו מועצה.

<נעם מוזס: בכמה משפטים אני אגיד מה הפעילויות שלנו בתחום הים, אני אחזור על הנושא הזה.

<נעם מוזס: המשרד עוסק בכל הנושא של רישוי הדיג ובנושא של הפיקוח.

<נעם מוזס: הנושא של הפיקוח הוא לא נושא שפועל בצורה אופטימאלית.

<נעם מוזס: מדובר במספר גדול יותר של פקחים.

<נעם מוזס: הפיקוח עבר מאגף הדיג לגוף שנקרא פיצוח, שזאת יחידה הפיקוח הארצית של משרד החקלאות לא רק בנושא הים.

<נעם מוזס: שם יש 80 פקחים.

<נעם מוזס: אמנם רובם לא עוסקים בזה, אבל בהחלט יש שם פעילות שתוכל להתרחב.

<נעם מוזס: יש גם שיתוף פעולה עם הרט"ג בנושא של הפיקוח.

<נעם מוזס: הנושא השני שאנחנו עוסקים בו זה פיתוח של חקלאות ימית.

<נעם מוזס: פה אנחנו שמים דגש על הקצאה של שטחים ימיים.

<נעם מוזס: פה אנחנו נתקלים בבעיות של תיאום בין משרדים.

<נעם מוזס: אנחנו פועלים מול מינהל מקרקעי ישראל והוצאת מכרזים בים.

<נעם מוזס: אנשים שם לא מכירים את הים, לא מבינים על מה מדובר.

<נעם מוזס: יש לנו בעיה לקבל שיתופי פעולה בנושא של מקומות עגינה בנמלים.

<נעם מוזס: יש פה כמה צווארי בקבוק שגלל ביזור הסמכויות והרשויות העסק הזה לא מתקדם מספיק מהר.

<נעם מוזס: באופן ספציפי לגבי ההצעה.

<נעם מוזס: אנחנו חושבים שרשות נוספת עלולה להיות בעייתית.

<נעם מוזס: אני לא חושב שהמשרדים יוותרו בקלות על הסמכויות שלהן.

<נעם מוזס: מצד שני, אין ספק שחסרה פה איזו שהיא סמכות מערכתית או מועצה לאומית לנושא הזה, איזה שהוא גוף מתאם, כי בהחלט כל משרד מושך את השמיכה של השטחים הימיים ואת הפעילויות הימיות לכיוון שלו.

<נעם מוזס: אני אתן דוגמה קטנה אחת.

<נעם מוזס: לא מזמן הוגשה תכנית בנושא התשתיות של הגז, תכנית שלוקחת שטחי ים עצומים בלי להתחשב בשימושים אחרים.

<נעם מוזס: פה נוצרים קונפליקטים בין משרדי ממשלה.

<נעם מוזס: אם יהיה גוף לאומי שיסתכל איך מדינת ישראל רואה ב-50 השנים הבאות, אולי פחות, את פיתוח הים, בהחלט אני חושב שזה ייעל.

<נעם מוזס: חסרה פה אסטרטגיה.

<נעם מוזס: זה צריך לבוא בנוסף לפעולה המבורכת שמשרד הפנים עושה, בעיקר במדיניות התכנון.

<נעם מוזס: אני חושב שבהחלט צריך גוף מתכלל וגוף שמסתכל בצורה רחבה.

<אהרון זיסו: רק הערה מינהלתית.

<אהרון זיסו: החומר לדיון לא הגיע לשום גורם.

<אהרון זיסו: למיטב ידיעתנו, הוא לא מופיע באתר הוועדה.

<אהרון זיסו: לא היה, לצורך העניין, מצע לדיון.

<אהרון זיסו: אם רוצים התייחסות צריך לדעת על מה מדובר.

תמר זנדברג: אנחנו מתנצלים.

תמר זנדברג: אנחנו העברנו מצע לדיון לקראת סוף שבוע שעבר.

<אהרון זיסו: הוא לא מופיע אפילו באתר שלכם.

תמר זנדברג: אנחנו מתנצלים בפני מי שלא קיבל.

תמר זנדברג: מכיוון שזה דיון ראשוני והדברים הוצגו, אנחנו נעלה את החומרים האלה וככל שיתווספו חומרים בהמשך.

<אהרון זיסו: אני גם חבר בולחו"פ כנציג משרד התחבורה.

<אהרון זיסו: חלק גדול מהחברים כאן הם חברים בולחו"פ, הם מכירים את הנושא.

תמר זנדברג: אתם מכירים בחשיבות של ועדה סטטוטורית.

<אהרון זיסו: בהחלט.

<אהרון זיסו: אם רוצים לשפר את מה שדובר פה צריך להיות גוף שיעשה איזו שהיא אינטגרציה.

<אהרון זיסו: זה צרך להיות בסגנון הולחו"פ.

<אהרון זיסו: לא צריך להקים עוד רשות.

<אהרון זיסו: אם אני מנסה קצת להתעמק לתוך מה שמדובר פה והעקרונות, אז לרובם אני יכול להסכים, למעט אחד שהוא סיסמא ולא מעשי.

<אהרון זיסו: צריך להבין שלהקים רשות חדשה כזאת שתהיה מקצועית , כמו שאמר חבר הכנסת חנין, מדובר במאות משרות.

<אהרון זיסו: אם רוצים לעשות פיקוח כמו שמופיע בעיקרון 9, שזה גוף אכיפה אחיד בעל סמכויות, אנחנו מדברים על מאות פקחים.

<אהרון זיסו: קצת קשה לקחת פקח אחד - מי שיש לו פקחים מכיר את זה - ולהפוך אותו למומחה בהגנת הסביבה, בתקנות של בטיחות שיט, מעגנות, בריאות הציבור, חפירות וקידוחים.

<אהרון זיסו: אני לא רוצה להמשך לשאר המשרדים.

<אהרון זיסו: יש 11 משרדים כי יש תחומי עיסוק שונים בתווך הזה שנקרא ים.

<אהרון זיסו: זה הגיוני.

<אהרון זיסו: אנחנו לא ייחודיים בזה בעולם.

<אהרון זיסו: גם במקומות שיש רשויות.

<אהרון זיסו: כמו שאמרתם, יש משרדים שונים שעוסקים באותו תווך.

<אהרון זיסו: זה לא סותר.

<אהרון זיסו: מה שכן, צריך אינטגרטור.

<אהרון זיסו: לאינטגרטור הזה היום קוראים ולחו"פ,.

<אהרון זיסו: יושבים שם כל המשרדים וכל הגופים החוץ ממשלתיים, כמו הירוקים שיושבים פה שגם חברים בולחו"פ.

<אהרון זיסו: יכול להיות שצריך להציב ליד הולחו"פ ובדומה לולחו"פ גוף, אבל בטח לא להקים רשות חדשה שתצרוך המון המון תקנים מיותרים ותטיל מס חדש על הציבור שמסתתר פה בין השיטין.

<אהרון זיסו: התקציב בהצעה של צלול מדבר על תשלום שייגבה ממשתמשי הים השונים – הציבור, ביניהם חברות התפלה, מעגנות.

<אהרון זיסו: אני רוצה לראות איך גובים מסים ממרינות שמפסידות והן לטובת הציבור.

<אהרון זיסו: זה יבוא מחר על חשבון כלל הציבור.

<אהרון זיסו: אנחנו משיתים עכשיו מס חדש כדי לייצר רשות מיותרת.

<אהרון זיסו: אני חושב שזה מיותר.

תמר זנדברג: רק לציין שכל דבר שממשלה או כל רשות עושה, כולל כל המשרדים שיושבים כאן, ממומן ממסים שמשלם הציבור.

תמר זנדברג: אנחנו כולנו משלמים מסים.

<אהרון זיסו: נכון.

<אהרון זיסו: אני לא אומר להוסיף מסים.

<אהרון זיסו: אני אומר מתוך הקיים.

תמר זנדברג: יכול להיות שזה יחסוך במקומות אחרים.

תמר זנדברג: זה יכול לחסוך בבריאות הציבור, זה יכול לחסוך בטווח הארוך, זה יכול לחסוך מכל מיני משרות ותקנים שאולי קיימים היום ויכולים להיות מתועלים לזה.

תמר זנדברג: יש כל מיני דרכים.

תמר זנדברג: ניהול ממשלתי או ציבורי הוא מאסה לציבור במובן הזה שזה כסף ציבורי.

תמר זנדברג: הוא גם מייצר תועלות לציבור, לכן נתכנסנו.

<זאב פיש: נשמח ללמוד.

<אהרון זיסו: ההצעה הזאת נכנסת בדלת פתוחה שקיימת היום בהובלה של משרד הפנים.

<אהרון זיסו: כמו שנאמר, יש את המודל הסביבתי, יש את הולחו"פ והרבה מאוד פעילות בתחום הימי שכבר מתבצעת.

<אהרון זיסו: יכול להיות שצריך לשפר אותה, להרחיב את הסמכויות.

<אהרון זיסו: זה הרעיון.

<אהרון זיסו: אין מקום לרשות נוספת.

<עאטף חיראלדין: כל הנושא הזה מבורך וראוי.

<עאטף חיראלדין: משרד הפנים לא אחראי רק בהיבט התכנוני אלא גם בנושא של הסדרת חופי הרחצה בהיבט הבטיחותי.

<עאטף חיראלדין: הדיון פה נסוב סביב הנושא התכנוני והסביבתי.

<עאטף חיראלדין: אין פה נגיעה אחת בנושא הבטיחות בחופי הרחצה המוכרזים.

<עאטף חיראלדין: הציבור מגיע לחופים האלה.

<עאטף חיראלדין: לצערי, אנחנו עדים להרבה מקרי טביעה ומוות בחופים האלה.

<עאטף חיראלדין: את הנושא הזה צריך לקחת בחשבון, צריך לדון בו ולהכניס אותו.

<תמר גנות: מילה אחת בהתייחס לתהליך במשרד הפנים שהוצג כאן כמשהו שנותן מענה.

<תמר גנות: תרשו לי לציין, וזה גם נאמר פה ונאמר בתשובה שלנו להערות למכרז, שמסמך המדיניות שיהיה בעוד שנה יהיה, במקרה הטוב לדברי משרד הפנים, מסמך מנחה לכל היותר.

<תמר גנות: לא ברור את מי הוא מנחה.

<תמר גנות: לא ברור את מה הוא ינחה.

<תמר גנות: זה לא המענה שנדרש.

<תמר גנות: אני שומעת ששמורות הטבע נעצרות בגלל התכנון הזה.

<תמר גנות: חוץ משמורות הטבע הימיות הפעילות בים נמשכת.

<כרמל סלע: זה לא נעצר.

<אילן ניסים: הנקודה האחרונה שהועלתה על ידי אדם טבע ודין מקבלת מענה בתזכיר חוק האזורים הימיים.

דב חנין: איפה הוא עומד?

דב חנין: מה קורה איתו.

דב חנין: ?

<אילן ניסים: אני מקווה שהוא יגיע.

דב חנין: כולם מקווים, אבל עם תקוות אי אפשר ללכת למכולת.

<תמר גנות: אתה מדבר על החקיקה הקיימת, לא על הסדר חקיקתי חדש.

<אילן ניסים: אני לא נציג משרד המשפטים.

תמר זנדברג: אני רוצה לסכם ככה.

תמר זנדברג: שמעתי הסכמה יחסית גורפת שהפתיעה אותי בצורך בניהול אינטגרטיבי.

תמר זנדברג: הקמה של רשות חדשה וגוף חדש שאולי ייקחו סמכויות, אולי ייקחו תקציבים זה דבר שמעורר אי נחת , אולי מחלוקת, למרות שבדברי חלק מהמשרדים שמעתי גם תמיכה ברעיון הזה.

תמר זנדברג: שמעתי הסכמה גורפת שדרוש כאן ניהול אינטגרטיבי.

תמר זנדברג: אפילו לגבי עשרות הדיברות שהונחו כאן כאיזה שהוא מצע לדיון שמעתי הסכמה כמעט גורפת.

תמר זנדברג: לא שמעתי מישהו שהתנגד ואמר שהדברים אינם זקוקים לטיפול ולא זקוקים לפתרון.

תמר זנדברג: הוועדה מאמצת את העמדה הזאת.

תמר זנדברג: אנחנו רואים את הצורך המאוד מאוד חשוב בניהול אינטגרטיבי של הים והחופים.

תמר זנדברג: אני רוצה לברך על המהלך שנעשה במשרד הפנים בכתיבת מסמך המדיניות שיהווה איזה שהוא תכנית אב.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה חשוב וחשוב לפעול בצורה הזאת.

תמר זנדברג: חשוב לנסח מסמכי מדיניות שיתוו את הדרך, כדי שאחר כך יוכלו להתארגן להליכי חקיקה או להליכי ביצוע כאלה ואחרים.

תמר זנדברג: אני רוצה לבקש בשם הוועדה כמה דברים בהכנת ההליך הזה.

תמר זנדברג: קודם כל, שיתבצע תהליך שיתוף הציבור ושמיעת הגורמים האזרחים והחוץ פרלמנטריים שבין היתר נשמעו כאן.

תמר זנדברג: אני מניחה או מקווה שאתם באיזה שהוא דין ודברים.

תמר זנדברג: היינו רוצים שהשיח שנשמע כאן, כולל של הארגונים ושל גורמי הציבור השונים, יישמע גם בזמן ניסוח מסמך המדיניות, כי זה יכול לתת קווים שייכנסו למסמך המדיניות הזה.

תמר זנדברג: אני כן מתייחסת למסמך מדיניות כמסמך שבאמת ינחה מדיניות ויהיה אמיתי.

תמר זנדברג: זה דבר ראשון להליך כזה של שיתוף הציבור ושמיעת כל הגורמים.

תמר זנדברג: דבר שני הוא שמסמך המדיניות הוא מסמך מדיניות לא מחייב ואין לו כשלעצמו סמכויות.

תמר זנדברג: מה שנשמע פה זה שגם הולחו"פ וגם רשויות אחרות בעולם הן בסופו של דבר גופים שיש להם סמכויות סטטוטוריות.

תמר זנדברג: היינו מצפים שממסמך המדיניות הזה תצא המלצה למשהו סטטוטורי.

<שירה שפירא: אנחנו מחכים להמלצות.

<שירה שפירא: אנחנו לא יודעים איזו המלצה תהיה, לכן עושים מסמך מדיניות.

תמר זנדברג: זה ברור.

<זשירה שפירא: זה שצריכה להיות המלצה לנושא הניהולי, האופרטיבי, הארגוני של המרחב הימי זה חלק מהמכרז.

<אהרון זיסו: הולחו"פ פועל בהתאם למסמך מדיניות מימי החופים של ישראל כבר 15 שנה.

תמר זנדברג: מאה אחוז.

תמר זנדברג: גם הולחו"פ הוקם כתוצאה מהליך חקיקה שהקים ועדה.

תמר זנדברג: לוועדה יש סמכויות, יש שיניים.

תמר זנדברג: הכוונה שהדברים יתנקזו לאיזה שהוא הליך לא רק מנחה ולא רק מדיניות, אלא שיוקם גוף ניהולי.

תמר זנדברג: אם צריך אנחנו כחברי כנסת - נדמה לי שאני מדברת בשם שנינו - נבחן את האפשרות או את הייתכנות של עיגון בחקיקה של המודל הרצוי.

תמר זנדברג: זה דיון ראשוני, שמענו את הגורמים.

תמר זנדברג: הגענו למסקנה שדרוש ניהול אינטגרטיבי שהאופן שלו חייב להיות בעל תוכן, בעל סמכות ובעל אחריות תקציבית.

תמר זנדברג: איך בדיוק, באיזה סוג של מודל, מאיפה הוא יקבל את הסמכויות שלו ומי ישב בו, לגבי זה נעקוב מקרוב אחרי התקדמות מסמך המדיניות הזה.

תמר זנדברג: אנחנו נשמע כוועדה וכחברי כנסת גורמים אחרים שיאירו את עינינו כדי שביחד ננסה לנסח את המודל הרצוי.

<זאב פיש: בדיוק מה שאת אומרת.

<זאב פיש: כל הוועדות הבין משרדיות שהזכרתי הן סטטוטוריות.

<זאב פיש: לכולן יש שיניים.

<זאב פיש: רק ככה צריך לעבוד.

<זאב פיש: יש מנגנונים קיימים.

תמר זנדברג: בסדר גמור.

תמר זנדברג: אין בעיה.

תמר זנדברג: הגענו למציאות שבה יש הסכמה, כולל שלך, שדרוש ניהול אינטגרטיבי שלא קיים היום, לפחות לא באופן מספק.

תמר זנדברג: אנחנו נתקדם בכיוון הזה.

תמר זנדברג: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי מסמך המדיניות.

תמר זנדברג: ראינו טיוטה של הצעת חוק האזורים הימיים.

תמר זנדברג: קיימת טיוטה שמונחת על השולחן.

תמר זנדברג: אנחנו נבקש שכל התקדמות חקיקה כזאת תהיה בשים לב למהלך האינטגרטיבי שמתבצע, על מנת שלא כל אחד מקדם ואולי כל משרד חוטף כפי יכולתו לפני שמבצעים איזה שהוא מהלך אינטגרטיבי.

תמר זנדברג: כל הצעת חוק כזאת שמתקדמת, בין בנושא החופים ובין בנושא הים, תהיה בשים לב לניהול הכולל הזה, כולל אם צריך להתייחס לעקרונות כבר במהלך הדרך, כדי שלא נגיע כמו שקרה בחוק החופים שיש חוק ואחר כך מנסים לתקן אחורה ולא כל כך מצליחים.

תמר זנדברג: תודה רבה לכולם על ההשתתפות.