ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 372, 2014-06-30 10:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב.

ניסן סלומינסקי: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכספים.

ניסן סלומינסקי: שלום לאורחים.

ניסן סלומינסקי: אדוני יושב ראש ועדת המשנה, אני מבקש מחבר הכנסת, סגן שר האוצר לשעבר, יצחק כהן, לפתוח ולהציג את הנושא.

ניסן סלומינסקי: לאחר מכן נראה איך אנחנו מתקדמים.

יצחק כהן: תודה אדוני היושב ראש.

יצחק כהן: ישבנו מספר ישיבות על נושא הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מספר 15).

יצחק כהן: היו דיונים די מעמיקים.

יצחק כהן: היו ישיבות משותפות גם בין הצדדים והגיעו להבנות.

יצחק כהן: אני חושב שמונח לפניך תיקון אחרי שכולם קיבלו את יומם.

יצחק כהן: ההצבעה הייתה פה אחד.

יצחק כהן: אני מציע ששמוליק יתחיל להסביר לחברים.

יצחק כהן: אני לא רואה שיש כאן חברי ועדה נוספים.

ניסן סלומינסקי: אני כאן.

יצחק כהן: אם כן, תסביר ליושב ראש.

<שמואל האוזר: אני חושב שבמסגרת בה אנחנו מדברים, אלה תיקונים שבמהות שלהם הם תיקוני חקיקה צרכניים.

<שמואל האוזר: אנחנו חושבים שלא פחות ממהפכה צרכנית זה לפתוח את השווקים לתחרות במקומות בהם זיהינו כשל.

<שמואל האוזר: שני הנושאים בהם אנחנו דנים, הראשון הוא קרנות זרות והשני הקפ"ם, אבל לגבי הקרנות הזרות זה נושא שאנחנו דנו בו הרבה זמן, שקלנו איך אנחנו צריכים לעשות את זה ואני רוצה באמת להודות גם ליושב ראש ועדת הכספים - - -

ניסן סלומינסקי: על כך שלא הפרעתי.

<שמואל האוזר: כן.

<שמואל האוזר: על שאפשרת לוועדת המשנה.

<שמואל האוזר: אני רוצה להודות לחבר הכנסת איציק כהן שהוביל את הוועדה הזאת , את דרך החתחתים הזאת ועבר את כל המשוכות.

<שמואל האוזר: אני לגמרי מצטרף לאמירה של חבר הכנסת איציק כהן שניתן יומם של כולם.

<שמואל האוזר: כולם נשמעו באריכות וזה לקח זמן רב.

<שמואל האוזר: למעשה הרשות כבר התחילה הרבה שנים והתהליך כולו הסתיים.

<שמואל האוזר: אני מאוד מעריך וחושב שהגענו להצעה שהיא טובה מאוד, שהמשמעות שלה היא בעצם פתיחה של מוצרים אטרקטיביים ואיכותיים מחוץ לארץ שבאים לישראל.

<שמואל האוזר: לא רק שיש כאן מוצרים שהם אטרקטיביים והם איכותיים ויהיו טובים למשקיע הישראלי אלא יש כאן גם בשורה של תחרות ותחרות תמיד מובילה להוזלת עלויות.

<שמואל האוזר: אני חושב שבמה שנוגע לשני המוצרים, אבל במיוחד אנחנו מדברים עכשיו על הקרנות הזרות, זה מוצר שאני חושב שיוסיף מאוד לשוק ההון בישראל.

<שמואל האוזר: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: תן לי להבין יותר לפני שאנחנו מקריאים.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להבין על מה מדובר, כך שלא יהיה מצב שנצביע ואחר כך חבר הכנסת ליצמן יגיד שלא ידענו על מה אנחנו מצביעים.

יעקב ליצמן: יש לי הרבה דברים להגיד.

ניסן סלומינסקי: תסביר קצת יותר.

<שמואל האוזר: אני מציע שניתן לדודו, שהוא מנהל מחלקת השקעות, להסביר לגבי הקרנות הזרות.

ניסן סלומינסקי: ככלל, כל דבר חדש שנכנס צריך לקבל אישור וכולי?

ניסן סלומינסקי: כל מיני תכניות בחוץ לארץ שרוצות להיכנס לבורסה או דברים כאלה, כל דבר חייב לקבל אישור?

ניסן סלומינסקי: בדיקה ואישור?

<שמואל האוזר: תלוי מה הם עושים, אבל בעיקרון, בגדול, כן.

ניסן סלומינסקי: תציג את עצמך.

<דודו לביא: דודו לביא, מנהל מחלקת השקעות ברשות ניירות ערך.

<דודו לביא: בוקר טוב.

<דודו לביא: על שולחן הוועדה מונחת יוזמה לתיקון חוק השקעות משותפות בנאמנות שנועד בין היתר או בעיקר להסדיר את האופן שבו ניתן להציע קרנות זרות לציבור בישראל.

<דודו לביא: המהלך הזה בעיקרו הוא מהלך בעל אופי צרכני מובהק כי הוא מיועד בעצם לפתוח שוק לתחרות, שוק שהיום רק חלקו הקטן של הציבור, כפי שהדברים באים לידי ביטוי בחלק שמהוות ההשקעות בחוץ לארץ או המוצרים שמתמחים בחוץ לארץ מכלל נכסי הקרנות – סדר גודל של כחמישה אחוזים מושקע בחוץ לארץ וגם בעלויות שמאפיינות את המוצרים האלה שהן עלויות יחסית למה שאנחנו מכירים בעולם, שהן עלויות גבוהות יחסית.

<דודו לביא: המהלך הזה בעצם מיועד להנגיש לציבור בישראל מוצרים איכותיים שמנוהלים על ידי הגופים המובילים בעולם בעלויות שאמורות להיות עלויות אטרקטיביות ולאפשר לציבור גם לגוון את תיק ההשקעות שלו להשקעות בחוץ לארץ, שיש בה גם אלמנט של פיזור סיכון, וגם מקום שבו הוא מעוניין להשקיע בחוץ לארץ, לאפשר לו להשקיע במוצרים שמתומחרים בתמחור נמוך יותר ופוטנציאל התשואה שלהם הוא פוטנציאל תשואה אטרקטיבי.

<דודו לביא: המהלך הזה בעצם מיישם מודל שבמסגרתו רשות פותחת את השוק על בסיס מודל של ההסתמכות שמיועד גם לייצר מנגנוני הגנה למשקיע הישראלי בשני מישורים.

<דודו לביא: מישור אחד הוא המישור שמתייחס לתנאים בהם ניתן יהיה להציע את אותם מוצרים בישראל, זאת אומרת, מודל התגמול של היועץ האובייקטיבי של הבנק, שזאת בעצם הפונקציה שעיקר הציבור מבצע את השקעותיו בשוק ההון באמצעותה.

<דודו לביא: מודל התגמול בגין הקרנות הזרות מיועד להיות מודל זהה למודל שחל ביחס לקרנות הנאמנות בישראל שהן המוצר התחליפי.

<דודו לביא: במישור האחר, המישור של הגנת המשקיע בהיבטים של הנגשת מידע ובהיבטים של כריות ביטחון או זכות מקום שבו נוצרת עילת תביעה, לאפשר למשקיע לברר את עניינו בבית הדין המקומי ולא להידרש להתנהלות בחוץ לארץ, מיועדים לספק את ההגנה הזאת.

<דודו לביא: לעניין ההסתמכות.

<דודו לביא: ההסתמכות בעצם מבוססת על שני פרמטרים או על שני מישורים עיקריים: מישור אחד הוא הנחה שהכמות, יש בה כדי להעיד על האיכות במובן הזה שבעצם נקבע רף של ניהול נכסים בהיקף מינימלי של עשרים מיליארד דולר לגוף שמבקש להציע את המוצרים שלו לציבור בישראל.

<דודו לביא: רק כדי לסבר את האוזן, עשרים מיליארד דולר, אנחנו מדברים על סדר גודל של שבעים מיליארד שקלים, כאשר כל תעשיית קרנות הנאמנות בישראל מנהלת כ-260 מיליארד שקלים.

<דודו לביא: מתוך זה, כאמור, רק חמישה אחוזים הם מוצרים שמתמחים בהשקעות בחוץ לארץ.

<דודו לביא: זאת אומרת, מדובר בגופים בסדר גודל ניכר.

<דודו לביא: המישור האחר הוא מישור ההסדרה של הקרנות האלה.

<דודו לביא: מנהל קרן יוכל להגיע לארץ ולהציע את מוצריו אך ורק אם הקרנות מוסדרות ומתנהלות בהתאם לאחד משני דינים שאנחנו מצאנו שהם הדינים המובילים בעולם ומספקים הגנה ראויה ומתבססים על עקרונות ראויים.

<דודו לביא: האחד הוא האינווסטמנט קומפני אקט האמריקאי שהוא המקבילה של חוק השקעות משותפות בנאמנות בישראל.

<דודו לביא: השני הוא הדירקטיבה של היו-סיט שבעצם מסדירה את פעילות קרנות הנאמנות שמוצעות ברחבי האיחוד האירופי.

<דודו לביא: הבידול כאן הוא בידול מאוד חשוב במובן הזה שהמשקיע ידע מקום שהוא מבקש להשקיע במוצר מהסוג הזה, הוא משקיע במוצר שעומד בקריטריונים שנמצאו כמתאימים על ידי הרגולטורים באירופה ובארצות הברית.

<דודו לביא: לא מדובר כאן בפיקוח של רשות ניירות ערך.

<דודו לביא: הפיקוח של רשות ניירות ערך יתמצה בעמידת הגופים בהוראות הצעת החוק וכמובן בכל מה שקשור לתנאי הפצה, פרסום ושיווק כי מאוד חשוב לנו שיהיה מדובר בהיבט הזה בתחרות הוגנת.

ניסן סלומינסקי: אתה יכול לתת לאדם שלא היה בוועדת המשנה דוגמה של מוצר כזה?

ניסן סלומינסקי: אתה אומר מוצר וכל אחד מדמיין לעצמו אני לא יודע מה.

ניסן סלומינסקי: תן לי דוגמה כדי אני אבין.

<דודו לביא: אנחנו מדברים על הסדר שהמטרה שלו היא השקעה משותפת בנאמנות.

אראל מרגלית: קרן נאמנות.

<דודו לביא: קרן נאמנות.

<דודו לביא: המשמעות שמדובר בהשקעות שמנוהלות במשותף, בפול, עבור ציבור מאוד גדול כאשר המשקיע משקיע במוצר כזה, הוא בעצם רוכש חלק יחסי, הוא רוכש יחידות השתתפות או מניות בתוך תיק ההשקעות הגדול.

<דודו לביא: למשל, ניקח לדוגמה משקיע שמבקש להשקיע במניות שנכללות במדד מוביל בעולם, למשל ה-SNP 500 בארצות הברית – הוא יוכל להשקיע בקרן שמתמחה בהשקעות, במדד ה-SNP ובכך תמורת תשלום של דמי ניהול בשיעור מסוים כפי שקבוע בתשקיף הקרן, הוא יוכל בעצם להשתתף וליהנות מתוצאות ההשקעה של אותו תיק השקעות שמנוהל בפול.

<דודו לביא: דרך אגב, מדובר בפרקטיקה שהיא זהה לחלוטין לפרקטיקה שחלה בקשר למוצרים שמוצעים לציבור.

ניסן סלומינסקי: למה עד היום זה לא היה אפשרי?

אראל מרגלית: כי הן לא פועלות.

ניסן סלומינסקי: הן לא פועלות כי אי אפשר היה.

<דודו לביא: הדין הקיים לא מאפשר להציע לציבור בישראל ניירות ערך וקרנות נאמנות אלא באמצעות תשקיף שהרשות נתנה לו היתר ואלא אם כן אותו מציע עומד בכל הוראות הדין הישראלי.

<דודו לביא: צריך להבין שבכל מדינה בעולם יש מסגרת הסדרתית שחלה באופן ייחודי על המוצרים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מאמצים את זה.

<דודו לביא: לכן בעצם עד היום מי שהיה מבקש להציע את המוצרים מחוץ לארץ לציבור בישראל, היה מנוע מלעשות זאת.

<דודו לביא: המהלך כאן הוא בעצם מהלך שבאופן הדרגתי מידתי.

<דודו לביא: הדרגתי מפני שקבענו רף כניסה מאוד מאוד גבוה של עשרים מיליארד דולר לפחות, מיועד לחשוף את הציבור בישראל לאותם מוצרים.

<דודו לביא: צריך לומר שבדרך כלל באופן טבעי הציבור הרחב ייחשף לאותם מוצרים בעיקר באמצעות מערכי הייעוץ בבנקים ולכן יש לנו גם עניין להבטיח שכל התהליך של ההתנהלות והתגמול יהיה תהליך שיבטיח שהייעוץ יהיה מקצועי ובלתי מוטה.

<דודו לביא: צריך להגיד בשולי הדברים, במקום שבו משקיע מעוניין באופן יזום להשקיע במוצר בחוץ לארץ, הוא יכול לעשות את זה גם היום.

<דודו לביא: החוק כיום לא פותח דלת או שער למוצרים בחוץ לארץ אלא הוא פותח באופן כללי והוא מאפשר לאותם יצרנים מחוץ לארץ לבוא לציבור ולהציע לו את המוצרים.

אראל מרגלית: בוא נעשה סימולציה.

אראל מרגלית: מה יהיה דמי ניהול על קרן נאמנות כזאת טיפוסית בארצות הברית?

<דודו לביא: קודם כל, יש שונות.

<דודו לביא: כמו שבארץ, יש שונות מאוד גדולה בדמי הניהול בקרנות הנאמנות אבל אנחנו מדברים על סדר גודל של קצת יותר מאחוז לקרנות שמנוהלות בניהול אקטיבי.

<דודו לביא: בארץ דמי הניהול הם גבוהים מהותית.

אראל מרגלית: בוא נגיד שזה אחוז.

אראל מרגלית: בוא נגיד שאני רוצה להסתכל על המוצר הזה ולקנות.

אראל מרגלית: מי משווק לי את זה כאן בארץ?

<דודו לביא: החוק לא קובע באופן בלעדי מה יהיו ערוצי ההפצה של המוצר.

<דודו לביא: יש איזושהי הנחה די סבירה שערוץ ההפצה העיקרי יהיו הבנקים אבל יתאפשר גם ייעוץ אישי.

אראל מרגלית: מי שמפיץ את זה, מה הוא לוקח בנוסף?

<דודו לביא: הבנק יתוגמל על ידי מנהל הקרן הזרה בשיעור של 0.35 אחוזים מהשווי של האחזקה של הלקוח באותה קרן.

אראל מרגלית: כמו שהוא משלם לקרן ישראלית.

<דודו לביא: כמו בקרן ישראלית.

<דודו לביא: משקיע שמשקיע 10,000 שקלים בקרן נאמנות זרה, הבנק יתוגמל בגין אחזקה שנמשכת שנה שלמה ב-350 שקלים, בדיוק כפי שמתוגמל בקרן ישראלית.

עפר שלח: מה יראה לפניו הלקוח?

עפר שלח: מה תקרת העמלה שהוא יראה?

עפר שלח: דמי הניהול.

<דודו לביא: הלקוח משלם את דמי הניהול.

<דודו לביא: יש עלות נלווית.

<שמואל האוזר: הוא יראה דמי ניהול ודמי הניהול שלו הם יותר נמוכים מאשר בישראל.

<שמואל האוזר: זה הרעיון.

<שמואל האוזר: זה מאוד תלוי בניירות הערך.

<קריאה: מבחינתו הדרך היא שקופה.

<דודו לביא: שקופה למעט בהיבט אחד.

<דודו לביא: הקרנות הזרות הן קרנות שהיחידות שלהן נקובות במט"ח ועל כן, כדי לרכוש קרן זרה, אתה צריך להמיר שקלים למט"ח או אם יש לך חשבון מט"ח, לבצע את הרכישה.

ניסן סלומינסקי: זה רק דרך הבנקים?

<דודו לביא: לא רק דרך הבנקים.

<דודו לביא: הדין מאפשר גם למנהל הקרן הזרה לפנות לציבור בכל דרך שהוא מוצא לנכון, בערוצי הפצה בשיווק המקובלים, אינטרנט, באמצעי תקשורת.

ניסן סלומינסקי: אז חוסכים את עמלת הבנק, את ה-0.35?

<דודו לביא: במקרה שהרכישה לא תתבצע באמצעות המערכת הבנקאית אלא באמצעות למשל מה שנקרא דיסקאונט או ערוץ הפצה אחר, בעצם לא יהיה תשלם של אותה עמלת הפצה אבל מאחורי הקלעים תהיה איזושהי מערכת התחשבנות אלטרנטיבית כפי שמקובל.

<דודו לביא: מערכת הסדרים במסגרתה היצרן מתגמל את המפיץ, המערכת מאוד מקובלת בעולם.

<דודו לביא: בכל מקרה, ללקוח תהיה אלטרנטיבה.

ניסן סלומינסקי: אותו מצב אבל הפוך.

ניסן סלומינסקי: קרנות ישראליות יכולות?

<דודו לביא: קרנות ישראליות היום, בעיקר מסיבות של בטיחות, ניתן לרכוש רק באמצעות חבר בורסה.

<דודו לביא: חברי בורסה יש משני סוגים, יש את הבנקים ויש חברי בורסה שאינם בנקים.

<דודו לביא: גם לעניין זה מודל התגמול שנקבע במסגרת חוק השקעות משותפות בנאמנות, אתה שואל אם הם יוכלו לצאת לחוץ לארץ?

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: מה שאנחנו מאפשרים להם לעשות בארץ, האם הם מאפשרים לנו, לקרנות ישראליות, לעשות בחוץ לארץ?

<דודו לביא: ההסדר הוא לא הסדר בילטרלי.

<שמואל האוזר: הוא שואל באופן כללי.

<דודו לביא: באופן כללי, זה תלוי בהוראות הדין שחלות בחוץ לארץ.

<שמואל האוזר: אני אענה לך.

<שמואל האוזר: בדוח של ה-OECD, בין השאר הם טענו שאנחנו שמים מחסומים רגולטוריים הרבה יותר גבוהים מאלה שהם שמים.

<שמואל האוזר: בדרך כלל המחסומים אצלנו יותר גבוהים מאשר המחסומים אצלם.

<שמואל האוזר: הסוג הזה של הפעילות קיים בכל העולם ומותר להם להציע הצעות כאלה.

<שמואל האוזר: זה לא דבר מיוחד.

אראל מרגלית: אפשר לסכם את העלויות?

אראל מרגלית: אנחנו רוצים להבין.

אראל מרגלית: בוא נניח רגע שזה אחוז, שהקרן הזרה לוקחת אחוז דמי ניהול ומצופה לכן שתשלם אחוז דמי ניהול.

אראל מרגלית: עכשיו יש לך את ה-0.35.

ניסן סלומינסקי: שהקרן משלמת.

<שמואל האוזר: מנהל הקרן משלם.

אראל מרגלית: נניח שמתי 10,000 שקלים בכלי הזה, הרי הוא לא ייקח את זה מכיסו אלא הוא לוקח את זה מהסכום שלי.

<קריאה: הוא לוקח מכיסו.

ניסן סלומינסקי: מהאחוז שלו.

ניסן סלומינסקי: מהאחוז שהוא מקבל.

<שמואל האוזר: האחוז כולל את זה.

ניסן סלומינסקי: מהאחוז שהוא מקבל, הוא מפריש 0.35.

<שמואל האוזר: זה בדיוק העניין של עמלות ההפצה עליהן דיברנו בזמנו.

<שמואל האוזר: כשאתה מוריד, אתה בעצם מאפשר להם.

<דודו לביא: זה הסדר זהה לזה שחל בארץ.

<דודו לביא: גם כאשר אתה קונה קרן ישראלית ומשולמת עמלה של 0.35.

אראל מרגלית: שים לב שאחוז מ-10,000 שקלים זה מאה שקלים ואתה מדבר על 350 שקלים.

ניסן סלומינסקי: על 35.

ניסן סלומינסקי: על 0.35 שזה 35 שקלים.

אראל מרגלית: הבנתי.

ניסן סלומינסקי: מתוך המאה הוא מחזיר 35.

אראל מרגלית: הקרן הזרה תסכים לקבל פחות.

<דודו לביא: כן.

<דודו לביא: כי הוא מפיץ אותה.

<דודו לביא: המודל הזה הוא מודל שקיים בארץ.

<דודו לביא: ההנחה שבלעדי ערוץ ההפצה הבנקאית היקף היחידות שיוקצו לציבור יהיה קטן.

<דודו לביא: זה אומר שדי בכך שיש מרווח בין העמלה שמשולמת לבנק לבין דמי הניהול שנגבים, שהוא מכסה, בהנחה שכל התקורות מכוסות.

<דודו לביא: צריך להבין גם שלא מדובר כאן

<דודו לביא: בקרנות שיוצעו באופן בלעדי לציבור בישראל אלא מדובר בקרנות שמן הסתם ינהלו סכומים מאוד גבוהים.

<דודו לביא: מדובר כאן בתוספת שולית של הכנסות בגובה ההפרש שבין דמי הניהול לבין עמלת ההפצה שמשולמת.

<בועז שוורץ: אולי אני אתייחס כנציג הבנקים הזרים וכמנכ"ל דויטשה בנק.

<בועז שוורץ: ככלל בעולם חצי מעמלת הניהול בדרך כלל משולמת החוצה כעמלת הפצה למפיץ זה או אחר.

<בועז שוורץ: אם במקרה ההפצה שלך היא הפצה ישירה, כמובן אתה נהנה ממלוא עמלת הניהול אבל בדרך כלל בתכנון כל קרן מתוך, נקרא לזה, אחוז דמי הניהול, אתה מייעד עד כחצי לתשלום החוצה לסוכנים, למפיצים וכולי.

<בועז שוורץ: כך שהמודל בארץ הוא לחלוטין מתאים למודל בעולם.

<קריאה: מה שמעניין הוא שאין תשלום מעל האחוז לצרכן.

אראל מרגלית: עוד דבר שמעניין אותנו הוא האם יש איזושהי התייחסות לשער שבו אני קונה את המטבע הזר, לקנייה ולמכירה, אם יש לי איזה דיסקאונט מיוחד בגלל שאני נכנס בתוך איזשהו פול של קבוצה או שאני משלם מה שמשלמים באופן רגיל.

<קריאה: אתה לא נכנס לפול.

<קריאה: אתה ממיר לבד.

אראל מרגלית: אני מבין, אבל מכיוון שאני קליינט שבא יחד עם הרבה קליינטים, שקונה כחלק, האם אני מקבל.

<דודו לביא: עמלת ההמרה בעצם משולמת לבנק.

<דודו לביא: הבנק נותן לך את השירות הזה, את התיווך שממיר שקלים למט"ח.

<דודו לביא: העמלה שאתה תשלם לבנק עבור המרת השקל למט"ח ולהפך, היא המרה שהבנק מתמחר בהתאם למאפיינים שלך כלקוח כמו כל עמלה אחרת במסגרת מערכת היחסים שבין הבנק ללקוחו.

אראל מרגלית: עשית את החשבון?

אראל מרגלית: אתה יודע, זה מרווח שיכול לפגוע לך.

<קריאה: החשבון שלך כצרכן.

אראל מרגלית: אני מבין, אבל אתם עשיתם את הסימולציה הזאת?

<דודו לביא: השאלה היא שאלה במקום.

<דודו לביא: כאן צריך להבין שיש בתווך, בין יועץ ההשקעות לבין ההשקעה, יועץ ההשקעות.

<דודו לביא: לנו יש עניין במהלך הזה שהלקוח יצא נשכר.

<דודו לביא: זאת אומרת, אם תוצאות המהלך הן שהלקוח משלם יותר מאלטרנטיבה אחרת, המהלך הוא לא מהלך.

<שמואל האוזר: אני רק אתייחס לשני היבטים.

<שמואל האוזר: האחד, כיוון שיועץ ההשקעות יעבור דרך יועץ השקעות, יועץ ההשקעות יהיה אמור – אנחנו גם נאמר לו – לשקלל גם את פעולת ההמרה.

<שמואל האוזר: כאשר הוא עושה את הייעוץ הוא לוקח בחשבון את כל העמלות והוא יצטרך להגדיר ללקוח גם את הנקודה הזאת וזה יהיה חלק מהשיקולים שהוא לוקח.

<שמואל האוזר: זאת נקודה ראשונה.

<שמואל האוזר: הנקודה השנייה היא שעמלת ההמרה הזאת נעשית רק פעם אחת.

<שמואל האוזר: כלומר, פעם בכניסה ופעם ביציאה.

<שמואל האוזר: אם באמצע אתה שוכר, אין לך את העמלה הנוספת וגם זה אנחנו נקפיד שהיה.

<שמואל האוזר: זה בעולם של הבנקים.

<שמואל האוזר: צריך לזכור שזה בעולם של הבנקים.

<שמואל האוזר: אנחנו עושים מה שאנחנו יכולים לעשות.

ניסן סלומינסקי: כאן בארץ אנחנו מרגישים – לא תמיד מתייחסים לזה – שמישהו גדול מתחיל לרעוד.

ניסן סלומינסקי: איזו פירמידה שמתחילה לרעוד ואז כל אחד כבר יודע להיזהר או לא להיזהר.

ניסן סלומינסקי: יש כאלה ששואלים למה נכנסו ל"צים".

ניסן סלומינסקי: לא חשוב.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מרגישים.

ניסן סלומינסקי: כאן למעשה אין לנו שום מושג.

ניסן סלומינסקי: יכולה לבוא לכאן קרן של עשרים מיליארד דולר ויכול להיות שבארצות הברית היא כבר מתחילה לרעוד וכאן אף אחד לא ידע על כך ואנחנו נמשיך לקנות ולקנות.

ניסן סלומינסקי: השאלה אם יש מישהו שיודע או בודק את האיתנות של הדבר הזה.

אראל מרגלית: הוא שואל שאלות קיצון.

אראל מרגלית: בוא נגיד שב-2008 או בסוף 2007, קרנות ה-SAP פריים שהיו יכולות להיכנס.

ניסן סלומינסקי: כמו שאתה רואה מה קורה בישראל, בטח גם שם.

ניסן סלומינסקי: כאן בישראל אתה אמור לחוש, לצערי לא תמיד אתה עושה אלא אתה חש ורואה וממשיך להשקיע אבל זה סיפור נפרד אבל לפחות אתה יודע.

ניסן סלומינסקי: השאלה אם יש לנו איזשהו ידע, בקרה או משהו כדי לדעת ולברוח כי אחרת ההוא הולך ושוקע וכאן קונים וקונים.

<דודו לביא: אני אתייחס בשני מישורים.

<דודו לביא: קודם כל, בשוק ההון יש מגוון מאוד מאוד רחב של מוצרים, חלקם מפוקחים, חלקם מפוקחים פחות וחלקם לא מפוקחים בכלל, מוצרים שמאפשרים למשקיע להשתתף ולהשקיע בשוקי ההון בארץ ובעולם.

<דודו לביא: קרנות הנאמנות נחשבות למוצר המפוקח ביותר.

<דודו לביא: כמו שאמרתי, המוצרים שיגיעו לארץ הם מוצרים שההסדרה שלהם היא הסדרה על פי הדינים המתקדמים שיש בעולם על ידי רשויות ניירות ערך או גופים מקבילים לרשות ניירות ערך במדינות המוצא.

<דודו לביא: צריך להבין את המהות של המוצר הזה.

<דודו לביא: המהות של המוצר הזה היא בעצם תיק נכסים שמנהל השקעות מנהל אותו בהתאם למדיניות השקעות שקבועה בתשקיף.

<דודו לביא: המישור השני הוא בדיוק המישור שמתייחס לצד הגילוי.

<דודו לביא: זאת אומרת, ההסדר הזה גם כולל מנגנונים שנועדו להנגיש את הציבור הישראלי לכל המידע שרלוונטי לצורך הבנה והכרה של המוצר.

<דודו לביא: מעבר לזה, יש מנגנון נוסף שאפשר להגדיר אותו פרסונלי של נציג שזה בעצם גוף שלוח של אותו מנהל קרן זר שנמצא פיזית בישראל והוא אמור לשמש שכממשק בין אותו גורם שנמצא בחוץ לארץ, לבין הרשות, לבין במידת הצורך גם משקיע הקצה.

<דודו לביא: כל המידע שחשוב, שהרגולטור במדינת המוצא סבר שהוא מידע שחשוב למשקיע סביר שמבקש להשקיע באותו נכס, יהיה זמין גם למשקיע הישראלי בשפה האנגלית או בשפה - - -

ניסן סלומינסקי: זה אוטומטית.

ניסן סלומינסקי: אם יש לו איזה ידע או משהו כלפי ארצות הברית נניח, הבורסה שם, אוטומטית זה יעבור גם לכאן.

<דודו לביא: כן, אבל צריך להבין שמאפייני המידע שבדרך כלל משתפים בהם את המשקיעים גם בקרנות נאמנות ישראליות, בדרך כלל לא מתייחסים להערכות אנליסטיות ביחס לכדאיות ההשקעה בנכס המטרה של המוצר.

<דודו לביא: זאת אומרת, המידע הוא לא ניתוחים של כדאיות ההשקעה.

ניסן סלומינסקי: יש נניח הערת אזהרה בעסק גדול שהוא מהווה עשרים אחוזים – סתם אני אומר – מהקרן.

ניסן סלומינסקי: יש הערת אזהרה.

ניסן סלומינסקי: אם זה כאן בישראל, אתה יודע שיש הערת אזהרה ומי שחכם, מתחיל.

<דודו לביא: קודם כל, יש כאן יתרונות שבאים לידי ביטוי בשני מישורים.

<דודו לביא: האחד, מדובר במוצר מאוד מאוד שקוף כי כל תוצאה של עליית ערך או ירידת ערך במרכיבי תיק ההשקעות, באה לידי ביטוי באופן מיידי בכל יום ויום.

<דודו לביא: מחירי הקנייה והמכירה של קרן נאמנות גם בארץ וגם בעולם מתפרסמים בכל יום והתנודה, השינוי במחיר של הקרן, משקף בעצם רווח הון או הפסד הון שנצבר ביחס לאותו מוצר.

<דודו לביא: כך שהפידבק הוא מיידי.

<דודו לביא: אם מתפרסמת אזהרת רווח, ואנחנו מדברים על שווקים משוכללים, סביר להניח שלאותה אזהרת רווח תהיה השלכה מיידית על מחיר הנייר בבורסה בה הוא נסחר.

<דודו לביא: משכך, תהיה לזה גם השלכה מיידית על השווי של היחידה שהלקוח רואה לנגד עיניו באותו יום וכפועל יוצא מזה הלקוח יוכל לכלכל את צעדיו ולהחליט האם הוא רוצה להמשיך להחזיק את הנייר או למכור אותו.

<דודו לביא: המישור השני הוא מישור הרגולציה שמחייבת פיזור נכסים.

<דודו לביא: גם בארץ.

<דודו לביא: צריך לזכור, ב-2008, בשעת המשבר הגדול, היו חברים שנקלעו לקשיים, הגיעו גם כדי הסדרי חוב וגם למצבים של חדלות פירעון.

<דודו לביא: פועל יוצא של הוראות הפיזור שקיימות בארץ וגם קיימות בחוץ לארץ, וגם פועל יוצא של ההתנהלות שמחייבת ממילא גם פיזור השקעות וגם התנהלות שהיא פועל יוצא של חובות אמון והתנהלות מדיניות של ניהול סיכונים של מי שמנהל השקעות בסדרי גודל כאלה, מביאות לכך שבעצם לא שמים את כל הביצים בסל אחד.

<דודו לביא: כמובן שאין בכך כדי להגן על מצב שבו יש כשל קולוסלי.

ניסן סלומינסקי: לא, אני לא מדבר על זה.

<שמואל האוזר: הערת אזהרה עליה אתה מדבר היא חברה בודדת.

ניסן סלומינסקי: כדוגמה.

<שמואל האוזר: כדוגמה.

<שמואל האוזר: החברה עצמה משקיעה.

ניסן סלומינסקי: אם נניח לגוף הזה יש עשרה אחוזים בקרן, סתם אני אומר?

<שמואל האוזר: הקרן עצמה מחזיקה בחברה עצמה עשרה אחוזים?

ניסן סלומינסקי: כן.

<שמואל האוזר: אז הקרן עצמה עוקבת ואתה עוקב אחרי הקרן.

ניסן סלומינסקי: שם בבורסה הם יודעים והשאלה אם האינפורמציה הזאת עוברת גם לכאן.

ניסן סלומינסקי: יכול לקרות ששם יש הערת אזהרה ויכול להיות שם הולך ומפסיד, אבל בארץ ימשיכו לקנות.

<שמואל האוזר: מה ההבדל בין זה לבין אם אתה קונה איזו חברה אמריקאית בארץ?

ניסן סלומינסקי: לא יודע.

ניסן סלומינסקי: אני שואל.

<שמואל האוזר: אתה שואל אותו הדבר.

<שמואל האוזר: אתה יודע את מה שחשוף שם, אתה יודע את המידע שנמצא שם.

ניסן סלומינסקי: אם אתה הולך לקנות חברה, יכול להיות שבודקים ספציפית לגבי אותה חברה, אבל כאן בקרן יש לך מקבץ מורכב מהרבה ואתה לא מסוגל לדעת.

ניסן סלומינסקי: אם אני רוצה לקנות, אני לא מסוג להתחיל לבדוק כל אחד ואחד מהמרכיבים של הקרן לגבי מצבו.

<שמואל האוזר: מצבך דרך הקרן, יותר טוב, גם בגלל הפיזור, גם בגלל שהקרן עצמה בודקת וגם החברה עצמה חשופה.

ניסן סלומינסקי: אם היא מחויבת להעביר לי את האינפורמציה, אני רגוע כי מה שקורה שם, יעבור לכאן וזה בסדר.

ניסן סלומינסקי: אבל יכול להיות שהיא יודעת ויש לה אינפורמציה והיא לא מחויבת להעביר אותה לכאן, ואז מה שיקרה זה שהקרן שם בסכנה ואולי תשקע אבל כאן ימשכו כספים ויקנו.

<דודו לביא: קרן נאמנות גם בארץ וגם בחוץ לארץ, זאת בעצם הפקדת שיקול הדעת בידיו של מנהל ההשקעות של הקרן.

<דודו לביא: זאת אומרת, גם בארץ אין פרקטיקה שמקום שבו במסגרת תיק נכסים של קרן שיכול להיות מפוזר ולהכיל גם מאות ניירות ערך, מקום שבו יש הערת אזהרה או איזשהו אירוע מיוחד בנייר ערך שמוחזק בקרן, של דיווח פרטני או נקודתי ללקוח.

<דודו לביא: בסיטואציה מהסוג הזה, כפי שאמרתי קודם, לדבר הזה יש השפעה מיידית על שווי הנכסים וכפועל יוצא מזה הלקוח רואה במבחן התוצאה את המשמעות של הדברים ובידי מנהל ההשקעות יש את מרחב שיקול הדעת האם להמשיך ולהשקיע בנייר או לממש אותו.

<דודו לביא: ההסדר כאן הוא בעצם הסדר שבו אנחנו לא ממציאים שום דבר חדש אלא זאת בדיוק מערכת הכללים שחלה על המוצר בקשר להצעה לאזרחים בחוץ לארץ והלקוח הישראלי לא מופלה לא לטובה ולא לרעה לעומת הלקוח האירופאי או האמריקאי.

ניסן סלומינסקי: אתם יודעים שיש הרבה קרנות שרוצות להיכנס לכאן או שההחלטה כאן היא החלטה שפותחים ועכשיו כל הבא ברוך הסבא.

<קריאה: יש לך כאן נציג.

<קריאה: אתה יכול לשאול אותו.

<בועז שוורץ: אני מדויטשה בנק.

<בועז שוורץ: אני חושב שיש מספר לא מבוטל של גופים מהגופים המובילים בעולם שהביעו התעניינות.

<בועז שוורץ: לאחרונה הצטרפו לאגודת הבנקים הזרים מספר גופים כאלה ואני מצפה שלפחות בין חמישה לעשרה גופים מהמובילים בעולם ישווקו את הקרנות שלהם בישראל לכשהחוק והתקנות יעברו.

אראל מרגלית: קרנות נאמנות ישראליות, כותבים על זה ועושים על זה אנליזה, לא רק יועצי השקעות אלא גם בעיתונות הכלכלית וכולי.

אראל מרגלית: כאן אנחנו מבינים שבתחילת הדרך זה יהיה על ידי אנשים שמוכנים לעבוד דרך מקצוענים או שהם בעצמם יותר מקצוענים ועוקבים אחרי הדברים?

אראל מרגלית: הרבה מהמידע, לפחות בשלב ראשון, לא כל כך יזרום כאן.

<דודו לביא: לאו דווקא כי אחד הדברים שמאפיינים את המוצרים האלה, כמו שאמרתי, קרנות המוצר, שקוף ומאוד פשוט.

<דודו לביא: רוב האנליזות או התהליכים שהתוצר שלהם הוא בעצם המלצה על קרן כזאת או אחרת, הם תהליכים שמתבססים על פרמטרים אוניברסליים ועל ביצועי הקרן בעבר.

<דודו לביא: לכן מאחר שמדובר במוצרים שמוצעים על ידי הגופים המובילים בעולם וחלק מהתנאים שגם קבועים במסגרת הדין שאנחנו מבקשים אתכם לאשר, מבטיחים את הזמינות של המידע הזה.

<דודו לביא: היום אנחנו מדברים בעולם פתוח, בעולם של מערכות שיכולות להתממשק, ואין ספק שהבנקים, מקום שבו הם יבקשו להכיל את המוצרים האלה במסגרת המערכות שלהם, יצטרכו גם להקים את התשתיות שיאפשרו ליועצי השקעות להמליץ באופן מושכל על אותם מוצרים כאשר מה שמאפיין את המוצרים האלה זה שיש בסיסי מידע שמאפשרים באמת לקיים את אותם תהליכים במרבית המקרים, דרך אגב, באופן ממוחשב.

ניסן סלומינסקי: מאחר וקיימתם דיונים, האם המסקנות שאתם מביאים בפנינו הן למעשה פה אחד או יש נושאים שנשארו במחלוקת או שיש התנגדות גדולה מצד גופים בישראל?

יצחק כהן: תשעים אחוזים הם בהסכמה ובהבנה בין הצדדים.

יצחק כהן: יש פה ושם מחלוקות שבסוף החלטנו עליהם כי אנחנו רוצים שתהיה תחרות בתעודות הסל.

יצחק כהן: בועז בטח יביע את עמדתו כי אתם לא הגענו להבנה.

יצחק כהן: גם אם אני הייתי בועז לא הייתי מגיע להבנה כיוון שגם אני רוצה להיות מונופול ולהישאר לבד, אבל אתה חייב לקבל החלטה.

יצחק כהן: חוץ מתעודות הסל, הייתה כמעט הסכמה מקיר לקיר.

ניסן סלומינסקי: לפני שניכנס לנוסח, נשמע את המתנגדים.

עפר שלח: אפשר גם לשמוע את שמוליק אפרופו השקעה?

עפר שלח: אתם לא פעם הבאתם דאגה מכמות הכסף בשוק המקומי.

עפר שלח: האם זה לא יגרום מבחינת

עפר שלח: כם לכך שעוד כסף ילך למוצרים של חוץ לארץ ולא נגיד לבורסה פה בארץ?

ניסן סלומינסקי: או שזה יכול להחיות את הבורסה.

עפר שלח: זה כסף אלטרנטיבי.

<שמואל האוזר: הם מציעים מוצרים אחרים שלא מוצעים על ידי הקרנות המקומיות.

<שמואל האוזר: זה כסף שהוא בהחלט כסף ישראלי שהולך לחוץ לארץ.

<קריאה: זה יחזור לבורסות בעולם.

<שמואל האוזר: כאשר אנחנו מדברים על השקעות, יש מקום גם לפזר את ההשקעות ויש מקום גם להשקיע בעולם.

<שמואל האוזר: השאלה שאתה מעלה קשורה לשאלה האם ישנם כספים בידי משקיעים מוסדיים גדולים, הרבה כסף שיוצא החוצה במקום לממן פעילות עסקית של חברות ישראליות ואולי מממן פעילות עסקית בחוץ לארץ.

<שמואל האוזר: אנחנו מדברים כאן על פתיחה של השווקים שהמשמעות שלה כפי שאמרתי, אני רואה בזה באמת מהפכה צרכנית.

<שמואל האוזר: העובדה שאין כאן קרנות זרות היא בעצם מפתיעה.

עפר שלח: זה לא מדאיג אותך.

<שמואל האוזר: אנחנו לא מתחרים לא על החברות הישראליות.

ניסן סלומינסקי: למוסדיים יש סכומי עתק שהם גם לא מסוגלים להשקיע.

עפר שלח: אני אומר את זה לא בהכרח כמה כסף יש בבורסה הישראלית וזה לא בהכרח גם מה אנחנו עוסקים בו.

עפר שלח: אבל התקיימו כאן דיונים ואני שואל על ההשלכה.

<שמואל האוזר: זה עקבי עם אותה דעה ששווקים, צריך לתת להם לפעול ויש מקום לתחרות.

<שמואל האוזר: אני רואה את הכניסה של הקרנות הזרות, היתרון הגדול בהן הוא שהן מביאות גם מומחיות, מוצרים איכותיים ובעלויות יותר זולות.

<שמואל האוזר: הם יעשו את התחרות ובסוף זה יגיע גם למשקיעים הישראלים.

<שמואל האוזר: זאת המשמעות של זה.

ניסן סלומינסקי: אם למישהו יש הערה לסעיף פרטני, את זה נעשה כאשר נקרא את הצעת החוק.

ניסן סלומינסקי: אני שואל אם בגדול יש למישהו הערה כלשהי.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשמוע אם יש התנגדות.

<אלי בבלי: יושב ראש איגוד מנהלי הקרנות.

<אלי בבלי: שתי הערות לדברים שנאמרו בדיון.

<אלי בבלי: בקשר להצעת קרנות ישראליות בחוץ לארץ, אנחנו בדקנו את הנושא הזה.

<אלי בבלי: במדינות אנגלו-סכסיות, היכן שיכולנו לבדוק את זה, ובקנדה, בארצות הברית ובבריטניה, הדבר בלתי אפשרי.

<אלי בבלי: בקנדה ובארצות הברית האיסור מוחלט, בבריטניה האיסור הוא מותר באופן כזה שלא מאפשר לנו בכלל להציע את הקרנות שלנו אצלם.

<אלי בבלי: חשוב שתכירו את זה.

ניסן סלומינסקי: על זה שאלתי ואמרו לי שזה אפשרי.

<אלי בבלי: אני מתקן את מה שנאמר כאן.

<אלי בבלי: יש הרבה מדינות בעולם.

<אלי בבלי: אנחנו בדקנו את המדינות האנגלו-סכסיות המובילות.

<אלי בבלי: בקשר לעלויות המט"ח.

<אלי בבלי: זה נושא שאנחנו העלינו אותו מתחילת הדרך.

<אלי בבלי: עלויות הרכישה של הלקוח בזמן שהוא קונה את הקרן הזאת.

<אלי בבלי: הגענו לאיזושהי הסכמה עם הוועדה, עם בנק ישראל, עם הרשות ועם הבנקים בנושא גילום העלויות ללקוח.

<אלי בבלי: זאת אומרת, הלקוח ידע מה הן עלויות הרכישה בהן הוא אמור לשאת והקרן תיבדק לעומת אלטרנטיבות אחרות מהיבט עלויות הרכישה.

<אלי בבלי: הנושא הזה, אנחנו מבקשים שיקבל איזשהו פירמול על ידי רשות ניירות ערך כדי שקווי גבולות הגזרה של היועצים ואפשרויות הפעולה יהיו ברורים לכולם, גם ליועצים שלא ייכשלו וגם שאנחנו נבין את הדברים.

ניסן סלומינסקי: שמוליק, אתה אמרת את זה אבל זה לא בא לידי ביטוי בפועל?

<שמואל האוזר: מה שכאן נאמר על ידי אלי בבלי, אנחנו אמרנו וציינתי את זה קודם שאנחנו נדאג לכך שיועץ ההשקעות יעשה את מה שהוא אמור לעשות, לשקלל את העלויות בדרך שהלקוח יודע את כל העלויות.

<אלי בבלי: תפרמל את זה.

<שמואל האוזר: אני אומר את זה כאן לפרוטוקול.

<שמואל האוזר: מניסיונך קרה פעם שאמרנו משהו לפרוטוקול ולא היה?

ניסן סלומינסקי: זאת נקודה חשובה.

ניסן סלומינסקי: זה שאתה אומר כאן לפרוטוקול, המשמעות היא שזאת ההנחיה שלך.

ניסן סלומינסקי: השאלה אם באמת כולם ידעו על כך וכך זה יתממש.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, אני האיש הקטן, לא יאמרו לי שזה יעלה לי כך ואחר כך יתברר לי שעלה יותר ואז יאמרו לי שזה משהו אחר, זאת המרה.

<דודו לביא: אנחנו אומרים לפרוטוקול, מתחייבים לפרוטוקול, שלפני שההסדר הזה ייכנס לתוקף, אנחנו נוציא תוצר פיזי, חוזר שיהיה מיועד לבנקים וליועצי ההשקעות בבנקים.

<דודו לביא: הוא יתייחס באופן ספציפי לאופן שבו יש להתייחס לעלויות שכרוכות ברכישה, אחזקה או מכירה של קרנות נאמנות.

<דודו לביא: אנחנו נעשה את זה כדרכנו בתיאום ובשיתוף עם כל הגורמים הרלוונטיים, גם עם איגוד מנהלי הקרנות וגם עם הבנקים.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

<דודו לביא: זה במישור אחד.

<דודו לביא: במישור נוסף אנחנו גם נקפיד לבדוק את היישום בפועל ובמסגרת תכניות הביקורת שלנו והתהליכים שאנחנו מיישמים מול הגופים המפוקחים, אנחנו גם נוודא שהעקרונות האלה אכן מתקיימים בפועל בשטח.

אראל מרגלית: הדבר האחר שאלי אמר, אנחנו כן רוצים לאפשר ולפתוח ערוצים למוצרים ישראליים דומים.

ניסן סלומינסקי: זה כבר סיפור נפרד.

אראל מרגלית: אני מבין אבל זה חלק מהעניין.

<שמואל האוזר: אנחנו עובדים על זה.

<שרון אופיר: בקשר לדברים שאמר אלי שיש באמת קושי שאנחנו מודעים לו בנושא של ארצות הברית וקנדה, אני אדגיש שבמדינות האלה באמת הפתיחות למוצרים, בכלל מוצרים פיננסיים, היא בעייתית.

<שרון אופיר: בנושא של אירופה יש דירקטיבה שנכתבה ממש לפני כשנה ופורסמה לציבור.

<שרון אופיר: היא נקראת נו-ניוסיטס דיירקטיב.

<שרון אופיר: כמו שיש את ה-יוסיט שאלה הקרנות האירופאיות, יש את הנו-ניוסיט.

<שרון אופיר: זה מאפשר כניסה של הצעה של מוצרים שהם מוצרים שלא מוסדרים על ידי ה-יו-סיטס.

<שרון אופיר: קרנות אחרות, קרנות מסוגים אחרים, חלקם בהסדרה זרה.

<שרון אופיר: אנחנו כן יודעים מהשיח שלנו עם גופים שפעילים בלוקסמבורג ובאירלנד שמוצעים שם כבר היום מוצרים ממדינות אסייתיות במוצרים שונים.

<שרון אופיר: זאת אומרת, גם למנהלים הישראליים יש דרך להגיע לשוק.

<שרון אופיר: שוב, אני לא מכירה את השוק באופן ספציפי למה בבריטניה זה לא עובד אותו דבר, אבל אנחנו כן יודעים שהמדינות האירופאיות, מרכזים של קרנות נאמנות - ולוקסמבורג ואירלנד הם מרכזים גדולים מאוד בתחום קרנות הנאמנות באירופה – יש פתיחות למוצרים זרים.

<שרון אופיר: אני לא יודעת אם מנהלי הקרנות הישראליים אכן עשו את המאמץ לפנות ולנסות להגיע אם זה בכלל מעניין אותם.

<שרון אופיר: אנחנו כן יכולים לומר לכם שגם בעתיד הקרוב, בעקבות זה, אנחנו מתכוונים להגיע פיזית גם לאירלנד - בלוקסמבורג כבר היינו – ולנהל שיח פתוח עם הרגולטור בנושא הזה ולוודא שהדברים האלה אכן יתקיימו.

ניסן סלומינסקי: בארצות הברית אין סיכוי לפרוץ?

<קריאה: לא.

<שמואל האוזר: אני לא חושב שקרנות מארצות הברית יבואו לכאן.

<שמואל האוזר: זאת ההערה שלי.

<שמואל האוזר: זה לא מעניין אותם.

<אמיר וסרמן: אין להם צורך.

<אמיר וסרמן: זה שוק ענק והם לא מחפשים שווקים אחרים.

<שמואל האוזר: זה באמת יותר בינינו לבין האירופאים.

<בועז נגר: בוקר טוב.

<בועז נגר: אני רוצה קודם כל להתייחס לתפיסת העולם שהחוק הזה מייצג ואחר כך לכל מיני אמירות שנאמרו כאן שלדעתי כוללות הרבה מאוד אי דיוקים.

<בועז נגר: אם נבין את תפיסת העולם, נוכל אחר כך להבין כי השאלות ששאלת הן שאלות מצוינות ואת התשובות תבינו לבד.

ניסן סלומינסקי: תציג את עצמך.

<בועז נגר: אני יושב ראש איגוד תעודות הסל.

<בועז נגר: קודם כל, כיום לקוחות פרטיים לפי הערכות מחזיקים בסדר גודל של חמישים מיליארד שקלים בנכסים בחוץ לארץ כאשר לפי ההערכות שמונים אחוזים מזה מוחזק בתעודות סל.

<בועז נגר: אלה המספרים.

<בועז נגר: זאת אומרת, אנחנו מדברים כרגע על חמישים מיליארד שקלים כאשר שמונים אחוזים מהם מוחזקים בתעודות סל, גם בארץ וגם בחוץ לארץ.

<בועז נגר: דבר נוסף שצריך לדעת הוא שהיום לקוח שרוצה לקנות מוצר בחוץ לארץ, אף אחד לא עוצר אותו.

<בועז נגר: הוא יכול לקנות.

<בועז נגר: אף אחד לא עוצר אותו.

<בועז נגר: צריך גם לדעת שהחוק כיום מאפשר לרשות ניירות ערך לאפשר לכל מנהל קרן להיכנס.

<בועז נגר: נשאלת השאלה מה החידוש בחוק הזה?

<בועז נגר: אם ללקוח מותר לעשות מה שהוא רוצה ולקנות ואם הרשות יכולה בלי לשאול אתכם לתת להיכנס לכל מי שרוצה להיכנס, למה שמו את החוק הזה כאן?

<בועז נגר: זאת אומרת, מה הם מנסים להשיג בהצעת החוק הזאת שלא קיים להם כבר היום?

<בועז נגר: מה חסר היום?

<בועז נגר: אם זה טוב ללקוח, מה חסר שהיום הלקוח ילך ויקנה?

<בועז נגר: אני אתן לכם את התשובה והיא פשוטה.

<בועז נגר: החוק כתנאי לפטור דורש מהם שני דברים.

<בועז נגר: הוא דורש מהם לחתום באחריות, שהם יהיו אחראים לזה שהלקוח לא נפגע.

<בועז נגר: יש הבדל בין זה שהלקוח בוחר לבד לבין זה שהרשות נותנת הכשר.

<בועז נגר: הדבר השני הוא שכאשר הם נותנים פטור לגוף זר, הם חייבים לתת את הפטור לגוף הישראלי כי אחרת הם יעמדו בפני בג"ץ בגלל אפליה.

<בועז נגר: התכנסה מועצת החכמים ואמרה, איך נעקוף את זה?

<בועז נגר: מצאו שיטה פשוטה – נעשה את זה בחוק כי בחוק יותר קל להגן על זה בבג"ץ וניצור את הפטור ואת האפליה בחוק.

<בועז נגר: אז מה תפיסת העולם באה ואומרת?

<בועז נגר: תפיסת העולם באה ואומרת שהסעיף הראשון בחוק הוא טייס אוטומטי.

<בועז נגר: אם אתה קרן זרה, אין לי שיקול דעת כרשות.

<בועז נגר: ברגע שעמדת בתנאים, הכנסת תקבע את אותם תנאים, כל מי שעמד באותם תנאים ייכנס בצורה אוטומטית ואז בעצם סוגיית האחריות של הרגולטור, של המפקח, לא קיימת בעניין הזה וכך הם פטרו את עצמם.

<בועז נגר: איך הם פתרו את סוגיית האפליה?

<בועז נגר: הם באו ואמרו שהחוק קבע את האפליה הזאת.

<בועז נגר: זאת היא תפיסת העולם.

<בועז נגר: תפיסת העולם כאן באה ואומרת שיש גופים שלא יישאו באחריות בישראל אלא יקבלו טייס אוטומטי במסלול ירוק ויש גופים שהם יקבלו פטור.

<בועז נגר: אותה מהפכה צרכנית היא במלים אחרות, אם נכבס אותה, היא מתן פטורים של מדינת ישראל לגופים זרים מהדין הישראלי.

<בועז נגר: מתן פטורים לגופים זרים מתשלום מס בישראל.

<בועז נגר: הם לא ישלמו שקל מס בישראל.

<בועז נגר: מתן פטור מהמון הוראות של הרגולציה.

<בועז נגר: זאת מהות החוק וזאת מהות הפטורים.

<בועז נגר: אני בעד להכניס אותם אבל הכנסת צריכה לשאול את עצמה שתי שאלות.

<בועז נגר: האחת, כמה היא מוכנה לתת להם פטור מאחריות כי הם מבקשים מכם כרגע את הפטור המקסימלי מאחריות.

<בועז נגר: השאלה השנייה שאתם צריכים לשאול היא עד כמה אתם מוכנים להתפשר כדי שהם ייכנסו.

<בועז נגר: אני גם בעד לתת להם פטור אבל יש פטור גורף ויש פטור חלקי.

<בועז נגר: יש פטור מלא מתשלום מס הכנסה ויש פטור חלקי מתשלום מס הכנסה.

<בועז נגר: לכן אמרתי בואו נהיה חכמים כבעלי ניסיון.

<בועז נגר: הרי בסופו של דבר האמת צריכה להיות באמצע.

<בועז נגר: בואו נלמד מהניסיון של מדינות אחרות.

<בועז נגר: יש מדינות כמו ארצות הברית ואירופה, ואני לא יודע מה דיברו כאן על אירופה כי אני ניסיתי להיכנס לאירופה וזרקו אותי מכל המדרגות.

<קריאה: כי אתה לא קרן נאמנות.

<בועז נגר: גם בארצות הברית וגם באירופה, התשובה שלהם, הסובלנות לפטורים היא אפס.

<בועז נגר: הסובלנות לפטורים לגופים זרים – אפס פטורים לגופים זרים.

<בועז נגר: אתם יודעים מה?

<בועז נגר: אולי בשוליים.

<בועז נגר: יש להם סיבות שלהם.

<בועז נגר: מדינות אסיה, יש להן סובלנות אבל אני אומר לכם באחריות שאף מדינה באסיה לא הלכה כל כך רחוק עם הפטורים לגופים הזרים כמו שהצעת החוק הזאת מבטאת.

<בועז נגר: אף מדינה באסיה לא פגעה בצורה כל כך קשה ולא יצרה אפליה עם גוף מקומי כמו שהצעת החוק הזאת מייצרת.

<בועז נגר: מייצרים כאן אפליה.

<בועז נגר: אני רוצה שתבינו, הפטורים יהיו פטורים בכיוון אחד ואני אתן לכם כמה דוגמאות של פטורים כדי שתבינו את עומק האפליה.

<בועז נגר: מדברים על תחרות אבל אף אחד כאן לא הזכיר את המילה הוגנת.

<בועז נגר: תחרות הוגנת.

<בועז נגר: אם למנהל קרן זר מותר להשיק מוצר א' והרגולציה בארץ אוסרת עלי להשיק את אותו מוצר – זאת לא תחרות הוגנת.

<בועז נגר: אם רשויות המס נותנות להם טיפול מס א' ואצלי מבקשים פי שתיים מס – זאת לא תחרות הוגנת.

<בועז נגר: אם רשות ניירות ערך מבקשת ממני אגרה איקס וממנו חצי איקס – זאת לא תחרות הוגנת.

<בועז נגר: אם על גוף זר אין מגבלה של נתח שוק למרות שכל אחד מהם הוא בגודל של כל השחקנים הישראלים ביחד ועלי יש מגבלה של נתח שוק – זאת לא תחרות הוגנת.

<בועז נגר: לכן אני חושב שבתפיסת העולם צריך לתת שתי תשובות וביקשה את זה חברת ועדה במסגרת ועדת המשנה ולא הציגו את הנתונים והדבר אומר דרשני.

<בועז נגר: בואו תראו לנו.

<בועז נגר: קודם כל, במודל האחריות שלכם תראו לנו מדינה שאימצה את מודל האחריות שלכם, את מה שאתם מציעים כאן, את הפטור הגורף.

<בועז נגר: תראו מדינה אחת שאימצה את זה בהקשר הזה ולא בהסכם הדדי אלא מדינה שהכירה באופן חד צדדי בקרנות זרות ונתנה להן פטור מלא במנגנון שאתם מציעים.

<בועז נגר: הם לא הראו.

<בועז נגר: זה התבקש בוועדה.

<בועז נגר: הם אמרו שהם יציגו את הנתונים אבל הם לא הציגו אותם ולא סתם הם לא מציגים את הנתונים.

<בועז נגר: אנחנו ביקשנו ואמרנו את הדבר הבא.

<בועז נגר: אמרנו שלא מקובל עלינו שרשות ניירות ערך תנהג עם הגופים הזרים כבית הלל ואתנו היא תנהג כבית שמאי.

<בועז נגר: אם זה חשוב לצרכן לתת פטורים, אם כדי לתת עוד מוצרים לצרכן, כדי לייצר תחרות, זה מוצדק להתפשט מנכסים ולתת פטורים, אז הפטורים, אני מבקש, לא רק לחוץ לארץ אלא שבבקשה יבדקו את תיקון 21 בו הם מטילים עלינו הרבה מאוד גזרות וכל יום שני וחמישי אנחנו נתקלים בהרבה מאוד גזרות.

<בועז נגר: אנחנו מבקשים שכל הגזרות שלא קיימות על גוף זר, שהגזרות האלה לא יחולו עלינו וירדו מאתנו.

<בועז נגר: הם מטילים עלינו גזרות שלא קיימות בחוץ לארץ.

<בועז נגר: אם חוץ לארץ זה טוב, אם זה הסטנדרט החדש, אם זה עגל הזהב החדש, שיהיה גם עלינו.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

ניסן סלומינסקי: הבנו.

<בועז נגר: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות שנאמרו כאן.

<בועז נגר: נשאלה שאלה לגבי דמי הניהול.

<בועז נגר: אני אתן לכם את המספרים.

<בועז נגר: כמו שאמרתי, השוק מכיל בערך חמישים מיליארד כאשר בערך שמונים אחוזים ממנו נמצא בתעודות סל ורק עשרים אחוזים בקרנות הנאמנות.

<בועז נגר: בקרנות הנאמנות, זה נכון שיש להם מה להציע ברמת המחיר והם מציעים גם מוצר שונה.

<בועז נגר: בשמונים אחוזים, זה מוצר גנרי.

<בועז נגר: במוצר הגנרי הם לא מציעים מחירים טובים יותר.

<בועז נגר: שאל חבר הכנסת מרגלית מי משלם.

<בועז נגר: בתעודות סל מי שמשלם את שני האחוזים עמלת מט"ח פלוס עמלות קנייה ומכירה, זה הלקוח.

<בועז נגר: כלומר, סביר להניח שהלקוח ישלם יותר בשמונים אחוזים מהשוק.

<בועז נגר: סביר להניח, זאת אומרת זה לא בא מתוך מנהל הקרן.

<בועז נגר: כל התשלומים של הלקוח לא באים מתוך מנהל הקרן אלא באים מהכיס של הלקוח ועל פי ההסדר לא יהיה פיקוח על גובה התשלומים שהלקוח משלם.

<בועז נגר: במוצר הזה, בסגמנט הזה, באותם שמונים אחוזים, לא הוכיחו כרגע שיש פה איזושהי הטבה משמעותית בדמי ניהול שמצדיקה את ההתפשטות המלאה בפטורים, את אובדן ההכנסות ממסים ואת כל ההשלכות.

<בועז נגר: שאל אדוני היושב ראש מה קורה במקרה קיצון.

<בועז נגר: שאלה מצוינת.

<בועז נגר: אני יכול לומר לכם שבמשבר הפיננסי באותן מדינות באסיה בהן כן אפשרו להיכנס, לא במודל שלהן אלא במודל שהן לקחו קצת יותר אחריות מכפי שהם לקחו, הרבה יותר אחריות מכפי שהם לקחו, הם עצרו את הפצת הקרנות הזרות.

<בועז נגר: כשהייתה בעיה, כאשר התעורר המשבר הפיננסי, בא הרגולטור ביוזמתו ואמר: תקשיבו, יש כאן משהו גדול שקורה, עצר הפצה של קרנות זרות במדינות באסיה.

<בועז נגר: כרגע, לפי הצעת החוק אין להם אפילו את הסמכות לעצור את זה כי הם לא רוצים את האחריות לבדוק את העניין הזה.

<בועז נגר: אדוני שאל על הדדיות.

<בועז נגר: אין הדדיות.

<בועז נגר: כאשר היה הסכם השמים הפתוחים, זה היה הסדר הוגן.

<בועז נגר: למה?

<בועז נגר: כי הדבר הראשון שהיה בו, הייתה הדדיות.

<בועז נגר: מה שנתנו לחברות התעופה הזרות, נתנו גם לחברות התעופה הישראליות.

<בועז נגר: הדבר השני, הייתה תחרות הוגנת.

<בועז נגר: הם בדקו היכן יש פערים בדרישות הביטחון והמדינה פיצתה את דרישת הביטחון.

<בועז נגר: כל מה שביקשנו – ואנחנו אפילו כבר לא מבקשים הדדיות – את אותו חלק שני.

<בועז נגר: תזהו איפה יש פערים בין הרגולציה שם, איפה אתם מכבידים עלינו, תורידו את ההכבדות ולא בכותרות בעיתון אלא בפועל.

<בועז נגר: בפועל מה שהם עושים כרגע, הם מניחים על שולחן הוועדה עוד סדרה של חוקים עם גזרות חדשות מכאן ועד הודעה חדשה.

<בועז נגר: נאמרה כאן אמירה לגבי הבורסה בארץ.

<בועז נגר: התשובה היא שמתוך החמישים מיליארד שקלים, ארבעים מיליארד שקלים נסחרים בבורסה בארץ כרגע וסביר להניח שתהיה הסטה לחוץ לארץ בלי שהלקוח יקבל.

<בועז נגר: נאמר כאן שבלוקסמבורג ואירלנד מאפשרים לקרנות ישראליות להיכנס, הם אכן מאפשרים בתנאי שתקים חברה בלוקסמבורג וחברה באירלנד כמו שאנחנו מאפשרים לגופים זרים לעשות את זה.

<בועז נגר: אין מודל כזה לא באירופה ולא באסיה.

<בועז נגר: המודל היחידי שקיים באירופה הוא בין מדינות האיחוד האירופי כאשר זה חוק אחד.

<בועז נגר: זה כמו להגיד שברחובות ותל אביב אפשר להפיץ.

<בועז נגר: זאת אותה מדינה וזה אותו גוש כלכלי.

אראל מרגלית: שמענו את כל מה שאמרת, אבל אתה יכול לומר באיזה מידה אתה אינטרסנט.

אראל מרגלית: כלומר, באיזו מידה אתה בעל פוזיציה במה שאתה אומר.

אראל מרגלית: תסביר לנו.

<בועז נגר: אני אומר שהאינטרס שלי הוא רק אינטרס אחד.

<בועז נגר: האינטרס שלי הוא, אני רוצה שהם ייכנסו והאינטרס שלי גם שהם יקבלו את ההקלות כי זה טוב.

ניסן סלומינסקי: אבל שייתנו גם לכם את ההקלות.

<בועז נגר: החוק הזה בא להבטיח תחרות ולתחרות יש שני רגליים, יש רגל של שחקנים זרים ויש רגל של שחקנים מקומיים.

<בועז נגר: הוא מתחיל את התחרות בנקודת יתרון כי גודלו הוא פי עשר מגודלי.

<בועז נגר: אני מבקש.

<בועז נגר: כל מה שטוב לצרכן כאן, שיהיה טוב לצרכן.

<בועז נגר: אתם רוצים הרבה שחקנים, אתם לא רוצים רק אותם, ואנחנו צריכים את הדברים האלה כדי לשרוד.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: יושב ראש ועדת המשנה.

יצחק כהן: שמעתי את בועז כמה פעמים והוא כנראה מדבר על כללי הרגולציה.

יצחק כהן: מי ששומע כאן את הדיון חושב כאילו יש כאן הפקרות מוחלטת.

יצחק כהן: על הגופים האלה חלים כללי רגולציה בארצות המוצא שלהם ואני חושב שהרגולציה שם לא פחות טובה מהרגולציה שלנו.

יצחק כהן: זה לא פטור.

יצחק כהן: מי ששומע פטור, כאילו מדובר כאן בפתיחת גדרות וכניסה של הפקרות.

יצחק כהן: לשאר הטענות, אני מציע ששמוליק או דודו יתייחסו.

ניסן סלומינסקי: נתחיל עם דודו ואחר כך שמוליק.

<דודו לביא: אני בעיקר מבקש לשים את הדברים שנאמרו כאן בפרספקטיבה כי צריך להבין שהחוק הזה מסדיר את הכניסה של קרנות הנאמנות מחוץ לארץ לישראל והתעשייה הרלוונטית שצריכה להישמע כאן היא בעיקר תעשיית קרנות הנאמנות הישראליות.

<דודו לביא: קרנות הנאמנות הישראליות מפוקחות על ידי חוק השקעות משותפות בנאמנות.

<דודו לביא: במקום שבו מביאים טענות לעניין אפליה, הטענות צריכות להישמע ביחס לדינים שחלים על קרן נאמנות מול קרן נאמנות.

<דודו לביא: בועז מייצג את תעשיית תעודות הסל.

<דודו לביא: תעודות הסל היום נהנות ממונופול מוחלט.

<דודו לביא: הן מנהלות כמאה מיליארד שקלים ללא רגולציה של הוראות חוק השקעות משותפות נאמנות.

<דודו לביא: הוא דיבר על כך שהגופים שיגיעו מחוץ לארץ לא יהיו כפופים להוראות חוק השקעות משותפות בנאמנות, אבל הוא לא כפוף להוראות חוק השקעות משותפות בעצמו.

אראל מרגלית: תסביר את זה עוד פעם.

<דודו לביא: אני אסביר.

<דודו לביא: חוק השקעות משותפות בנאמנות הוא חוק שמסדיר את האופן שבו צריך להתנהל הסדר להשקעה משותפת עבור הציבור בישראל.

<דודו לביא: ההסדר הזה היום חל על קרנות נאמנות שמיוצגות על ידי אלי בבלי כיושב ראש איגוד מנהלי הקרנות בישראל.

<אלי בבלי: אבל זה רלוונטי גם לנו.

<דודו לביא: תעודות הסל בישראל הן נייר ערך שפועל בהתאם להוראות חוק נייר ערך.

<דודו לביא: הן בעצם סוג של איגרת חוב שמתחייבת לתשואה.

<דודו לביא: בועז מגייס כסף מהציבור ואומר לו שהוא ייתן לו תשואה שדומה לתשואה של המדד שאחריו הוא עוקב.

<דודו לביא: הוראות חוק השקעות משותפות שמתייחסות לסמכות רשות ניירות ערך כגורם מפקח, שיש לו סמכות לתת הוראות עשה או להחליט שמוצר מסוים חדל מלהתקיים או מוצר אחר מתנהל באופן אחר, לא חלות עליו בכלל.

יצחק כהן: אולי הגיע הזמן לתקן גם את זה.

<דודו לביא: לכן המוצר שכרגע נהנה ממעמד תחרותי חסר תקדים – ואני רוצה להתחבר לדברי הפתיחה של שמוליק ולומר שהמהלך הזה הוא מהלך צרכני.

<דודו לביא: הוא מהלך ששם את האזרח במוקד.

<דודו לביא: כשאנחנו באים ושואלים את עצמנו מה צריך להיות מאזן השיקולים שלנו, כאשר אנחנו מבקשים לקדם מהלך מהסוג הזה, אנחנו באים ואומרים לפרוטוקול שטובת המשקיע במהלך הזה קודמת לטובתם של גופים בעלי אינטרס כזה או אחר לשמר את הרווחיות שלהם.

<דודו לביא: דרך אגב, רווחיות שנובעת מכך שבשונה למשל מקרן נאמנות, וזה לא משנה אם מדובר בקרן נאמנות שמנוהלת באופן אקטיבי או קרן נאמנות שמנוהלת באופן פסיבי.

<דודו לביא: ה-EPF שיגיעו לארץ ויתחרו בתעודות הסל המקומיות, הם מוצר שהזכרתי אותו קודם כמוצר שקוף.

<דודו לביא: מה המשמעות של השקיפות?

<דודו לביא: השקיפות נובעת מכך שבעצם כל מקורות הרווח שקשורים במישרין ובעקיפין להשקעה בנכסי המטרה של המוצר, של קרן הנאמנות, הם הקניין, הם בבעלות המשקיע עצמו.

<דודו לביא: זאת אומרת, אם למשל יש קרן נאמנות שעוקבת אחרי מדד ניירות ערך בחוץ לארץ, אחרי מדד מניות בחוץ לארץ והמדד מניות מחלקות דיבידנד, ואותו מנהל השקעות מחליט להשאיל את אותן מניות שנכללות במדד ולקבל דמי השאלה, ואותו מנהל פועל בצורה כזאת או אחרת בנכסים ומפיק כתוצאה מהפעילות הזאת רווח – כל הרווח כולו, לטוב ולרע, הוא בבחינת הקניין של המשקיע.

<דודו לביא: המודל של תעודות הסל בישראל כיום הוא מודל אחר.

<דודו לביא: הוא מודל שבו מנהלי תעודות הסל באים למשקיע ואומרים לו שהם מתחייבים לתת לו תמורה שהיא מיוצגת בנוסחה מסוימת.

<דודו לביא: מעבר לתמורה הזאת, לטוב ולרע, העלויות הישירות והעקיפות הן עלויות שאינן מעניינו.

<דודו לביא: זאת אומרת, כשאנחנו מדברים על מוצר שבמאפיינים שלו, זה נכון שיש לו מאפיינים משותפים יחד עם חלק מהמוצרים שיגיעו לארץ, אבל הוא מוצר שמבחינת ההסדרה שלו, מבחינת השקיפות שלו, מבחינת הכללים שבהתאם להם הוא פועל, הוא פועל באופן שונה ולא רק ביחס למוצרים בארץ.

<דודו לביא: זאת אומרת, יש כיום גם תחרות לא הוגנת בין קרנות הנאמנות הישראליות לבין תעודות הסל הישראליות כי קרנות הנאמנות כפופות להוראות חוק השקעות משותפות בנאמנות ותעודות הסל לא.

ניסן סלומינסקי: תסביר את הנושא של המיסוי.

<דודו לביא: לעניין המיסוי.

<דודו לביא: אנחנו מדברים כאן על שירות.

<דודו לביא: אנחנו מאפשרים לציבור בישראל ליהנות משירותים ולשלם עבורם ואלה שירותים שמוצעים לציבור בישראל.

<דודו לביא: דרך אגב, גם היום, אם אדם מבקש לרכוש קרן זרה, הוא יכול לרכוש את הקרן הזרה והעובדה שהוא קונה את הקרן הזרה לא מייצרת חבות מס לאותו מנהל השקעות בחוץ לארץ אבל היא כן מייצרת למערכת המיסוי בישראל הכנסות, מקום שאותו משקיע מממש את ההשקעה שלו ומפיק ממנה רווח הון.

ניסן סלומינסקי: אתה מדבר על תעודות הסל.

<דודו לביא: אם אני היום הולך לחוץ לארץ וקונה מוצר בחוץ לארץ, אני משלם עליו את המס ולא היצרן בחוץ לארץ משלם את המס.

<דודו לביא: זאת המהות של מודל.

<דודו לביא: המהות של המודל היא לאפשר לציבור להגיע למוצרים בחוץ לארץ ובאיזושהי הקבלה או אנלוגיה לייבא אותם.

<דודו לביא: כשאתה מייבא מוצר מחוץ לארץ, אתה משלם את המכס.

אראל מרגלית: מבחינת הקרן האמריקאית, במקום W8, אתה תחתום על W9, אתה זר, הם לא ייקחו לך.

<דודו לביא: קודם כל, לגבי הקרנות האמריקאיות, שמוליק אמר גם קודם, ההערכה שלנו היא שגם בגלל שיקולי מס וגם בגלל שיקולים אחרים, הסבירות שהקרנות הזרות יגיעו היא די נמוכה.

<דודו לביא: סבירות יותר גבוהה היא ששלוחות של אותם בתי השקעות שמאוגדים ברחבי אירופה יהיו אלה שבעצם יציעו את המוצרים שלהם.

אראל מרגלית: הוא יסדר לך מעמד של משקיע זר ולכן לא יהיה לך רווח הון במקום בו הקרן מממשת.

<דודו לביא: שאלת חבות המס היא שאלה ששמה אותם באותו מישור.

<דודו לביא: המישור כאן הוא מישור זהה למעמד שלך כמי שמבקש להשקיע בנייר ערך בחוץ לארץ.

אראל מרגלית: נניח אני מממש ויש לי רווח.

אראל מרגלית: מה אני משלם?

יצחק כהן: זה פרסונלי.

יצחק כהן: אתה משלם.

<דודו לביא: אתה משלם מס רווח הון בישראל על הרווחים שאתה מפיק.

אראל מרגלית: כמו שאני משלם רווח הון בישראל על המוצרים הישראליים.

<שמואל האוזר: בדיוק.

<שמואל האוזר: אין הבדל.

אראל מרגלית: כלומר, זה נותן לי תשואה יותר גבוהה בקרן אבל אני משלם מס.

<דודו לביא: דרך אגב, גם בקרנות הישראליות אין חבות מס בתוך הקרן.

<שמואל האוזר: הדיון הזה חוזר על עצמו והוא גם נדון בהרחבה לפני שהוא הגיע לוועדת המשנה.

אראל מרגלית: אנחנו צריכים להבין על מה מדברים.

<שמואל האוזר: כן.

<שמואל האוזר: אני אומר שאני לא רוצה להלאות יותר מדי.

<שמואל האוזר: אני רק אומר מה זה חידוש.

<שמואל האוזר: אם הם משלמים עלויות יותר נמוכות, זה חידוש.

<שמואל האוזר: את בועז אולי זה לא כל כך מעניין כי עלויות זה דבר שטוב לו, אבל אותנו זה מעניין ולכן אנחנו רואים בה מהפכה צרכנית.

<שמואל האוזר: זה חידוש מספר אחד.

<שמואל האוזר: הוא יכול לקנות.

<שמואל האוזר: אפשר לומר שגם בועז לא יציע תעודות סל שמתמחות בניירות ערך זרים.

<שמואל האוזר: למה?

<שמואל האוזר: כי יכולים לקנות את זה זרים אבל הוא מציע, בגלל שהוא נותן איזשהו ערך מוסף למשקיע.

<שמואל האוזר: זה מה שאנחנו מציעים, ערך מוסף למשקיע.

<שמואל האוזר: דבר שני.

<שמואל האוזר: בואו לא נשכח שבעיקר מדובר על העולם של קרנות נאמנות ובישראל יש הבדל בין קרן נאמנות לתעודת סל כפי שהסבירו אותה.

<שמואל האוזר: תעודת הסל הישראלית היא שונה מתעודת הסל האמריקאית ויש לנו גם תיקון בדרך שאנחנו רוצים לשנות גם את המעמד הזה.

אראל מרגלית: במה היא שונה?

<שמואל האוזר: קרן נאמנות, כשאתה קונה אותה והקרן משקיעה, זה שלך.

<שמואל האוזר: גם אם המנהל יפשוט רגל, עדיין זה שלך.

<שמואל האוזר: תעודת סל, אם בועז יעשה טעות, אתה לא תשלם כלום.

<שמואל האוזר: הסיכון הרבה יותר גדול בתעודת סל.

<שמואל האוזר: למזלנו זה עוד לא קרה אבל הסיכון הרבה יותר גדול.

<שמואל האוזר: לא תקבל כלום כי זאת תעודת התחייבות.

אראל מרגלית: אין לך נכס.

<שמואל האוזר: כן.

אראל מרגלית: כלומר, בקרן נאמנות אני מחזיק את המניות שהן ה-אנדר ליין.

<שמואל האוזר: המנהל מחזיק וגם אם הוא ייפול, עדיין זה של בעל היחידות.

<שמואל האוזר: תעודת סל, הסיכון הרבה יותר גדול.

<שמואל האוזר: בעולם הזה יש לנו הים 19 מנהלי קרנות בישראל, יש לנו ארבעה מנהלי תעודות בישראל.

<שמואל האוזר: אנחנו באמת מגבילים את זה עד 25 אחוזים למען התחרות.

<שמואל האוזר: לכן אנחנו רוצים להביא עוד תעודות ושגם תעודות סל יבואו לכאן, כדי שתהיה תחרות.

<שמואל האוזר: יש כיום ארבעה גופים שאנחנו מעריכים את הפעילות שלהם, את הערך המוסף שלהם, אני חושב שיש להם חשיבות, הם תרמו לשוק בישראל.

<שמואל האוזר: זה נכון שיש להם מקום בישראל.

<שמואל האוזר: כך קיים בעולם.

<שמואל האוזר: אלה לא תעודות סל בדיוק כפי שקיימות אבל במהות יש להן מכשיר פסיבי - - -

אראל מרגלית: מה ההבדל בין תעודת סל ישראלית לתעודת סל נניח בארצות הברית?

<שמואל האוזר: בארצות הברית היא מוגדרת כקרן נאמנות יותר.

<שמואל האוזר: היא קרן מחקה.

<שמואל האוזר: היא יותר דומה.

<שמואל האוזר: זה לא שאין מהסוג שלנו אבל כאשר אומרים תעודת סל בחוץ לארץ, אומרים על קרן נאמנות.

<שמואל האוזר: זה מה שמדובר.

<שמואל האוזר: זה לא שאין גם מהסוג הזה.

<שמואל האוזר: אצלנו תעודת סל היא לא קרן נאמנות.

<שמואל האוזר: אנחנו צריכים לשנות את זה.

אראל מרגלית: אבל קרן נאמנות, אתה מחזיק בה מניות שקרן הנאמנות קנתה.

<שמואל האוזר: את היחידות, כן.

אראל מרגלית: כשאתה קונה תעודת סל - - -

<שמואל האוזר: הוא נותן לך התחייבות שהוא נותן לך את מדד תל אביב 25 ואם הוא שגה ועשה טעות, המחשב שלו נפל, משהו קרה - - -

אראל מרגלית: אז הוא בעצם מחזיק מניות שמשקפות את המדד.

עפר שלח: אם הוא נופל, אתה נשאר בלי כלום.

אראל מרגלית: בארצות הברית הוא נשאר עם משהו או בלי כלום?

<שמואל האוזר: אם זאת מוגדרת כקרן נאמנות, כמו קרן נאמנות.

<שמואל האוזר: זה שלך.

ניסן סלומינסקי: אבל הוא אומר שיש גם תעודות סל מהסוג הזה.

<שמואל האוזר: משפט אחרון.

<שמואל האוזר: אני חושב שהמהלך – וזה החידוש הגדול – והסיבה שאנחנו פותחים את זה, זה משום שאנחנו רוצים להוריד עלויות.

<שמואל האוזר: אני רוצה לומר לכם שהיו לפני חודש 26 רגולטורים אירופאיים אצלנו ולרגולטורים האלה יש מערכת פיקוח מאוד מפותחת.

<שמואל האוזר: אנחנו חושבים שלנו לא פחות טובה.

אראל מרגלית: פעם הבאה תזמין אותנו כי אנחנו רוצים לשמוע אותם.

<שמואל האוזר: נשמח.

אראל מרגלית: היו כאן מקרן המטבע ולמדנו הרבה.

אראל מרגלית: אנחנו רוצים לשמוע פרספקטיבות בינלאומיות.

<שמואל האוזר: היינו מאוד שמחים.

<בועז נגר: נקודה חשובה בעניין המיסוי.

<בועז נגר: משפט קצר.

<בועז נגר: מנהל ישראלי גובה 0.4 אחוז דמי ניהול על אותו מוצר ונותן אותה תשואה.

<בועז נגר: מנהל זר גובה 0.4 אחוז על אותו מוצר.

<בועז נגר: כרגע, במצב המיסוי הקיים, המנהל הזר ישלם רק 12.5 אחוזים מס והמנהל הישראלי ישלם קרוב לארבעים אחוזי מס.

<בועז נגר: דבר שני, על כל דיבידנד שיחלק המוצר הישראלי והמוצר הזר, בישראל המוצר הזר ישלם רק פעם אחת מס, בישראל, הלקוח הישראלי, ישלם פי שתיים.

<בועז נגר: זה עיוות מס.

<בועז נגר: זה לא קשור לשאלה של צרכנות.

ניסן סלומינסקי: יש לכם הערות לנושא שהוא מעלה עכשיו?

<שמואל האוזר: מיסוי הוא לא בעולם שלנו.

אראל מרגלית: אבל תסבירו מה הוא אומר.

<דודו לביא: אני אתרגם את זה.

<דודו לביא: המשמעות היא שכתוצאה מזה שהמנהל הזר משלם פחות מסים וכתוצאה מזה שכאשר אתה קונה את ההשקעה בחוץ לארץ אתה לא משלם כפל מס וכאשר אתה קונה את ההשקעה בארץ אתה כן משלם כפל מס, זה הופך את המוצר מחוץ לארץ להיות בעל פוטנציאל להיות יותר אטרקטיבי למשקיע בישראל.

אראל מרגלית: איפה אתה משלם כפל מס בארץ?

<דודו לביא: יש קושי שנובע מכך שבחלק מהמקרים כאשר מנהל ישראלי משקיע במניה בחוץ לארץ והמניה מחלקת דיבידנד, המהות של ההסדרים היא כזאת שהדיבידנד מנוכה במקור.

<דודו לביא: גם כאשר יש אמנה למניעת כפל מס, למנהל הקרן הישראלי אין אפשרות לקבל חזרה את אותו סכום שנוכה כדיבידנד בחוץ לארץ.

<דודו לביא: התוצאה היא שהמשקיע בארץ משלם רווח הון על מוצר שאמור להיות שקוף ונטול מסים גם במקום בו מחולק הדיבידנד.

<דודו לביא: ההסדר הזה מאפיין את המוצרים הישראליים.

<דודו לביא: כשאתה קונה את המוצר בחוץ לארץ, בגלל שמדובר במוצר שפועל בסביבה הטבעית שלו, הוא לא משלם את המס.

<דודו לביא: כאשר המשקיע מממש את ההשקעה שלו במקרה של חלוקת דיבידנד, בעצם משלם מס פעם אחת.

<דודו לביא: המשמעות של זה היא שהמוצר הישראלי הוא פחות אטרקטיבי.

<דודו לביא: דרך אגב, חשוב להגיד בהקשר הזה של הגנות שבמסגרת החוק הזה יש הגנה שהיה לנו מאוד חשוב לבסס והיא שהתחרות תהיה אך ורק במגרש שבו לזרים יש יתרון, וזה מתקשר לעניין הזה.

<דודו לביא: אנחנו לא מאפשרים במסגרת החוק לזרים, יש להם באמת את העוצמות והיכולות המוכחות, לבוא ולהציע לציבור בישראל מוצרים שמתמחים בהשקעות בישראל.

<דודו לביא: זאת אומרת, אנחנו כן משמרים גם לתעשיית תעודות הסל וגם למנהלי הקרנות הישראליים את הבלעדיות בכל מה שקשור להצעה של מוצרים שמתמחים בהשקעות בישראל.

<דודו לביא: המוצרים שיגיעו לארץ הם מוצרים שמתמחים בהשקעות בחוץ לארץ ויש להם יתרונות מובנים, בין היתר גם יתרון המס.

<דודו לביא: שוב, המטרה של המהלך הזה היא להיטיב עם הציבור.

<דודו לביא: אם יש לקונות בתחום המס, זה לא במנדט של רשות ניירות ערך להתמודד אתה אבל מנקודת המבט שלנו מדובר בתיקון של לקונה.

אראל מרגלית: סליחה שאני מתעכב.

אראל מרגלית: אני מבין את העניין הבינלאומי.

אראל מרגלית: שוב תגיד לי היכן הישראלי משלם פעמיים מס.

<דודו לביא: קרן נאמנות ישראלית, קרן פטורה, אמורה להיות מוצר שקוף.

<דודו לביא: זאת אומרת, היא לא אמורה מחויבת במסים בתוך הקרן והמס היחיד אמור להיות משולם על ידי לקוח הקצה כשהוא מממש את ההשקעה ברווח ואז הוא משלם מס רווח הון של 25 אחוזים על הרווח הריאלי.

<דודו לביא: יש עיוות מסוים שנובע מכך שבמקרים מסוימים כאשר בתיק הנכסים של הקרן שמושקע בחוץ לארץ מוחזקת מניה ומניה מחלקת דיבידנד, אז לכאורה במודל של מוצר שקוף, לא הייתה אמורה להיות חבות של תשלום מס במקור והמיסוי היה אמור להיות רק במדינת המקור, בישראל ולא בחוץ לארץ.

<דודו לביא: בפועל יש מקרים בהם בחוץ לארץ המדינה מנכה מס במקור על אותו דיבידנד, זאת אומרת, משולם מס בתוך הקרן ומעבר לכך, כאשר הלקוח מממש את ההשקעה שלו, הוא משלם מס עם נוספת.

<דודו לביא: יש כפל מס.

<דודו לביא: דרך אגב, גם כאש מדובר במדינה שלמדינת ישראל יש אמנה למניעת כפל מס.

אראל מרגלית: זה דבר לא תקין.

ניסן סלומינסקי: משלמים את המיסוי רק אם מחלקים שם דיבידנד.

ניסן סלומינסקי: רבותיי, הנושא הזה כבד ולכן הוקמה ועדת משנה.

ניסן סלומינסקי: באופן עקרוני ועדת המשנה עשתה את העבודה ואנחנו סומכים עליה, אבל על פי החוק או הנוהל או התקנון זה מחויב באישור מליאת ועדת הכספים.

ניסן סלומינסקי: לכן אנחנו חייבים לקרוא את הצעת החוק, לקבל הסבר וכך נתקדם כאשר אנחנו יוצאים מתוך הנחה שהייתה ועדת משנה שלנו שכבר דנה בנושא ובדרך כלל אנחנו סומכים עליה.

ניסן סלומינסקי: מי מחברי הכנסת שרוצה להסתייג מאיזשהו סעיף, זאת חובתו.

<שרה קנדלר: לפני שאני אקריא, כדי שלא תהיה אי הבנה.

<שרה קנדלר: כל החלק הראשון מתייחס לכל מיני נושאים אחרים שלא קשורים לקרנות הזרות.

<שרה קנדלר: יש כאן צבר של תיקונים, חלקם טכניים וחלקם טכניים פחות, של ניסיון שנצבר בשנים האחרונות מאז התיקון האחרון.

<שרה קנדלר: יש כאן התאמות לתיקונים אחרים שנעשו במהלך השנים.

ניסן סלומינסקי: רק תסבירי בחוכמתך בקיצור.

<שרה קנדלר: הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 15), התשע"ד-2014 תיקון סעיף 1 בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1999 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – במקום ההגדרה "אתר הפצה" יבוא "אתר ההפצה".

<שרה קנדלר: אחרי ההגדרה "חברה" יבוא: "חברה מנהלת", "קופת גמל" – כהגדרתן בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ח-2005|".

<שרה קנדלר: ההגדרה "חברה קרובה של קרן" – תימחק.

<שרה קנדלר: ההגדרה "פקודת החברות" – תימחק.

<שרה קנדלר: ההגדרה "קופת גמל" – תימחק.

<שרה קנדלר: ההגדרה "קרן חוץ" – תימחק.

<שרה קנדלר: עד כאן אלה תיקונים טכניים של הגדרות בעיקר וקרן חוץ כי אנחנו מסבירים את זה בפרק ט'1.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 2 בסעיף 2(א) לחוק העיקרי, במקום "כמשמעותה" יבוא "וחוזה עתידי, כהגדרתם".

<אייל לב ארי: תסבירי את סעיף 2.

<שרה קנדלר: היום תחולת החוק לא מתייחסת להשקעה בחוזים עתידיים שזה נכס שכן משקיעים בו היום אבל כאשר החוק נכנס לתוקף עוד לא הייתה התייחסות לכך.

<שרה קנדלר: אנחנו כן רואים את זה ולכן הוספנו את זה.

<אייל לב ארי: אפשר להצביע.

ניסן סלומינסקי: על כל סעיף צריך להצביע בנפרד.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 1?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 1 אושר.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 2?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 2 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 15 בסעיף 15 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ד) אחרי "ביטלה הרשות" יבוא "או התלתה".

<שרה קנדלר: שוב, זה תיקון די טכני.

<שרה קנדלר: אנחנו מאשרים סמכות לא רק לבטל רישיון אלא גם להתלות אותו.

ניסן סלומינסקי: כל המחיקות האלה, ממה הן נובעות.

<שרה קנדלר: מה שהיה בכחול כי חלק מהתיקונים נכנסו כבר.

ניסן סלומינסקי: כלומר, אלה שינויים של ועדת המשנה?

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: חלקם כבר נעשו בשלב ההכנה בגלל שנכנסו לתיקונים אחרים שנעשו בינתיים כמו חוק אכיפה מינהלית שחלק מהשינויים נכנסו שם.

יצחק כהן: גם חלק בוועדת המשנה.

<שרה קנדלר: ברור.

<שרה קנדלר: בוועדת המשנה ובהסכמות עם הצדדים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 3?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 3 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 16 בסעיף 16 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א1), במקום "לרשם ולרשות ניירות ערך" יבוא "לרשות ניירות ערך".

<שרה קנדלר: שוב, מחיקה.

<שרה קנדלר: פעם היו מדווחים גם לרשם החברות והיום הדיווח הוא במגנה ומגיע לרשות ניירות ערך ואוטומטית גם לרשם.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 4?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 4 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 20א בסעיף 20א(ח) לחוק העיקרי, במקום "אחת לשלושה חודשים לפחות" יבוא לפחות אחת לרבעון.

<שרה קנדלר: פרק הזמן בין ישיבה אחת לישיבה העוקבת לא יעלה על ארבעה חודשים".

<שרה קנדלר: תיקון שעשינו בוועדת המשנה בעקבות בקשת איגוד מנהלי הקרנות, להקל על העבודה של ועדת הביקורת של מנהל הקרן.

ניסן סלומינסקי: הכוונה שלושה חודשים במקום רבעון.

ניסן סלומינסקי: מה זה?

<שרה קנדלר: פרק הזמן יכול להיות קצת יותר ארוך בין ישיבה לישיבה.

<קריאה: לא חייב להיות רבעון קלנדרי.

<שרה קנדלר: אלה יכולים להיות ארבעה חודשים שהם לא רבעון.

<שרה קנדלר: יש הגדרה של רבעון.

<אייל לב ארי: זה בא להתאים לתיקונים שעשיתם.

<שרה קנדלר: שעשינו במסגרת חוק ההקלות.

<שרה קנדלר: עשינו את זה לוועדת ההשקעות ולדירקטוריון.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 5?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 5 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 25 בסעיף 25 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א) המלים "לרבות יחידות אומניות של קרן חוץ" – יימחקו.

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) הצעת יחידות למשקיעים שמספרם אינו עולה על המספר שנקבע בתקנות לפי סעיף 51א(א)(1) לחוק ניירות ערך, ובלבד שמספר המשקיעים שלהם ימכור המציע יחידות בהצעה או במכירה כאמור, בצירוף מספר המשקיעים שלהם מכר יחידות במהלך שנים עשר החודשים שקדמו לאותה הצעה או מכירה, לא יעלה על המספר שנקבע.

<שרה קנדלר: במניין המשקיעים לעניין זה, לא יבואו בחשבון משקיעים המנויים בסעיף 15א(ב)(1) ו-(2) לחוק האמור".

<שרה קנדלר: יש כאן מצד אחד מחיקה של הצעה של קרנות זרות, כי זה כאמור אנחנו מסדירים בפרק ט'1 והדבר השני הוא עיגון של החלטת סגל לאמץ את המבחנים של הצעה לציבור שקבועים כבר היום בחוק ניירות ערך.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 6?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 6 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 26 בסעיף 26 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), המלים "ותשקיף של קרן חוץ (בחוק זה – תשקיף)" – יימחקו.

<שרה קנדלר: סעיפים קטנים (ד) עד (ו) – בטלים.

<שרה קנדלר: שוב, קרן חוץ תוסדר במסגרת פרק ט'1.

<שרה קנדלר: סעיפים קטנים (ד) עד (ו) עוסקים בקרן ייחודית שכבר אינה קיימת.

<שרה קנדלר: זה תיקון טכני.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 7?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 7 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 27 בסעיף 27 לחוק העיקרי, סעיף קטן (א)(4), המלים "או של חברה קרובה של הקרן" – יימחקו.

<שרה קנדלר: שוב, תיקון טכני.

<שרה קנדלר: חברה קרובה, מונח שכבר לא קיים בחוק.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 8?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 8 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 29 בסעיף 29 לחוק העיקרי – אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) על אף הוראות סעיף קטן (ב), רשאית הרשות לאחר שנתנה למנהל הקרן הזדמנות לטעון את טענותיו, לסרב לתת היתר לפרסום תשקיף: מטעמים שבשלהם רשאי יושב ראש הרשות להורות על תיקון פגם כאמור בסעיף 15(א).

<שרה קנדלר: אירעו נסיבות שבשלהן רשאית הרשות להגיש לבית המשפט בקשה לפירוק הקרן כאמור בסעיף 104(א).

<שרה קנדלר: (ב2) מצאה הרשות, לאחר שלמנהל הקרן ניתנה ההזדמנות לטעון את טענותיו, כאמור בסעיף קטן (ב1), כי התקיימו טעמים כאמור בסעיף קטן (ב1) וסברה כי הפגם ניתן לתיקון, תורה על תיקונו תוך תקופה שתקבע.

<שרה קנדלר: לא תוקן הפגם להנחת דעתה של הרשות, תודיע הרשות למנהל הקרן בהקדם האפשרי ובהודעה מנומקת על סירובה לתת היתר לפרסום תשקיף".

<שרה קנדלר: סעיף 29 הוא סעיף שתוקן במסגרת ועדת המשנה לאור בקשה של איגוד מנהלי הקרנות.

<שרה קנדלר: הכוונה לתת לרשות סמכות לסרב לתת היתר לתשקיף אם יש בעיה של מהימנות של מנהל הקרן.

<שרה קנדלר: כיום יש רק סמכות לא לתת רישיון או לבטל רישיון ועכשיו נתנו לגבי תשקיף ספציפי והוספנו שמיעת טענות והזדמנות לתקן לאור בקשת איגוד מנהלי הקרנות.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 9?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 9 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 31 בסעיף 31(ב) לחוק העיקרי, אחרי "יפרסם מנהל הקרן" יבוא "את התשקיף באמצעות דיווח אלקטרוני לפי סעיף 44ב(א) לחוק ניירות ערך וכן".

<שרה קנדלר: שוב, תיקון טכני שרק אם פרסום התשקיף באתר הפצה, אפשר להתחיל להציע יחידות.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 10

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 10 אשר.

ניסן סלומינסקי: שמוליק, אחד הקריטריונים שלכם לקבל עובדים היא מהירות הקריאה, נכון?

<שמואל האוזר: כן.

<שרה קנדלר: ביטול סעיף 33 סעיף 33 לחוק העיקרי – בטל.

<שרה קנדלר: אפשר לקבל הארד קופי של תשקיף וכבר אין צורך בסעיף.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 11?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 11 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 41 בסעיף 41 לחוק העיקרי, המלים "התשנ"ט-1999" – יימחקו.

<שרה קנדלר: שוב, תיקון טכני לאור הגדרת חוק החברות ששונה זה מכבר.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 12?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 12 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 49 בסעיף 49 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ג), בפסקה (1), במקום "ובדבר" יבוא "בדבר" ובסופה יבוא "ובדבר השווי הנקי של נכסי הקרן ביום האמור".

<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) הוראת סעיף קטן (ג)(3) לא תחול אם ביום האחרון שקדם ליום רכישת היחידות של הקרן המקורבת, לא עלה השווי הנקי של נכסי הקרן על סכום הגדול משלוש פעמים השווי המזערי, הקבוע לפי סעיף 46(ז)".

<שרה קנדלר: סעיף 49 מדבר על הגבלת אחזקת יחידות על ידי מקורבים למנהל הקרן.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, מי שהם עובדים שלו ומנהל הקרן בעצמו.

<שרה קנדלר: הגבלנו את זה ואמרנו שהמגבלות האלה לא יחולו על קרן קטנה כדי לאפשר למנהל הקרן בתחילת דרכו להחזיק גם באמצעות מקורבים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 13?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 13 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 67 בסעיף 67 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א)(2), המלים "או לחברה קרובה של הקרן" והמלים "או מחברה קרובה של הקרן" – יימחקו.

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב) במקום "בתום" יבוא "במהלך".

<שרה קנדלר: שוב, תיקונים טכניים בנוגע לחברה הקרובה של קרן שכבר לא קיימת.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 14?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 14 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 72 בסעיף 72 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א)(1), בסיפא יבוא "או שיש לשלוח אותם לבעלי היחידות באופן הקבוע בסעיף קטן (ה1).

<שרה קנדלר: המטרה כאן היא לאפשר להסמיך את שר האוצר לקבוע דיווחים שצריך לשלוח ממש לבעלי היחידות לפי המענים שלהם ולא דרך המפיצים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 15?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 15 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 77 בסעיף 77 לחוק העיקרי – במקום כותרת השולים, יבוא "השתתפות מנהל קרן באסיפת מחזיקים או בהליכים נוספים".

<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) שר האוצר יקבע הוראות לעניין השתתפות מנהל קרן באסיפת מחזיקים ובהליכים נוספים של תאגיד בהם רשאים מחזיקי ניירות ערך להשתתף, שניירות ערך שהוצעו על ידו לציבור, למעט ניירות ערך חוץ, הוחזקו בקרן שבניהולו במועד הקובע לבעלות במניה לפי סעיף 182 לחוק החברות או לבעלות בתעודת התחייבות לפי סעיף 35יב24 לחוק ניירות ערך, לפי העניין.

<שרה קנדלר: בסעיף זה, "אסיפת מחזיקים" – אסיפה של מחזיקי ניירות ערך בתאגיד כאמור לעיל, כולם או מקצתם, לרבות אסיפה כללית כהגדרתה בחוק החברות.

<שרה קנדלר: סעיפים קטנים (ב) עד (ב1) – בטלים.

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב2)(2), בהגדרה "המועד הקובע" בסיפא יבוא "או כמשמעותו בסעיף 35יב24 לחוק ניירות ערך, לפי העניין".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ג), במקום "באסיפה כללית" יבוא "באסיפת מחזיקים או בהליכים נוספים בהם רשאים מחזיקי ניירות ערך להשתתף".

<שרה קנדלר: כאן אנחנו מדברים על חובת ההשתתפות של מנהל הקרן באסיפות מחזיקים בתאגידים שהוא מחזיק בהם.

<שרה קנדלר: החובה קיימת היום בסעיף 77.

<שרה קנדלר: המטרה של התיקון היא להפוך את הסעיף לסעיף הסמכה כדי שההסדר המהותי ייקבע בתקנות.

<שרה קנדלר: המטרה היא לקבוע תקנות שיהיו אחידות לתקנות שאגף שוק ההון הוציא בעניין רק בשבועות האחרונים וגם ליצור ודאות משפטית עם תקנות יותר מפורטות ממה שההסדר הקבוע היום בסעיף 77.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 16?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 16 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 81 בסעיף 81 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), בפסקה (1), במקום "בהסכם הקרן ובתשקיף" יבוא "בהתאם להסכם הקרן ולתשקיף".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ג), בסופו יבוא "לעניין הוראות סעיף קטן זה, "מועסק" – לרבות אדם השולט במועסק או חברה בשליטת אדם כאמור".

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים כאן על המנגנון הקבוע בהסכם של שכר מנהל הקרן ואנחנו נותנים כאן קצת יותר גמישויות כך שאפשר לקבוע את זה גם בהסכם ולא רק בתשקיף.

<קריאה: גם בדוח.

<שרה קנדלר: נכון.

<שרה קנדלר: גם בדוח.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 17?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 17 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 82 בסעיף 82(א) לחוק העיקרי – בפסקה (1), בסופה יבוא "על פי תנאים שקבע מנהל הקרן בתשקיף או בדוח, ואשר לא יהיו כפופים לשיקול דעת מנהל הקרן".

<שרה קנדלר: אחרי פסקה (5) יבוא: "תשלום לעושה שוק או לחתם, ליחידות הקרן, עבור פעילות עשיית שוק או חיתום.

<שרה קנדלר: לעניין זה - "עושה שוק" – אדם שהתחייב להגיש במהלך כל יום שבו מתקיים מסחר בבורסה, פקודות לקניית יחידות ופקודות למכירת יחידות, על פי כללים שייקבעו בידי הבורסה, וכן לפרסם מחיר שבו הוא מתחייב לקנות את היחידה ומחיר שבו הוא מתחייב למכור את היחידה.

<שרה קנדלר: "חתם" מי שהתחייב לרכוש יחידות המוצעות על פי תשקיף אם לא ירכוש אותן הציבור או התחייבות לרכוש יחידות המוצעות על פי תשקיף כדי למכור אותן לציבור".

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים כאן על הוספת תשלום לעושה שוק כחריג לאיסור מתן הטבה על ידי מנהל קרן וגם אפשרות למתן הנחה בהוספה שאפשר יהיה לתת רק לפי קריטריונים ברורים שמנהל הקרן יקבע אותם.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 18?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 18 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 85 בסעיף 85 לחוק העיקרי, במקום "בהליך לפי סעיף 15(ג)" יבוא "בעתירה נגד החלטת הרשות לפי סעיף 15(א)".

<שרה קנדלר: תיקון טכני לאור שינויים שנעשו בחוק לאכיפה מינהלית.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 28?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 19 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 97 בסעיף 97 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) (1) הוראות לפי סעיף קטן (ב), אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.

<שרה קנדלר: 2) הוראות לפי סעיף קטן (ב), וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט שלה".

<שרה קנדלר: שוב, זה תיקון של סעיף שכבר קיים לגבי הוראות שהרשות מפרסמת למנהלי קרנות וזה מסדיר את אופן הפרסום בדיוק כמו שנמצא בחוק הייעוץ נכון להיום.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 20?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 20 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 99א בסעיף 99א לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ג), הסיפא החל במלים "לא היה לדירקטוריון" – תימחק.

<שרה קנדלר: הסיפא מתייחסת כאן למקרה בו לא היה לדירקטוריון יושב ראש והחובה כבר קיימת היום.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, היום חייב שיהיה יושב ראש דירקטוריון ולכן הסיפא מיותרת.

ניסן סלומינסקי: היועץ המשפטי, אם כל הנוכחים מצביעים בעד, אני צריך גם לשאול מי נגד ומי נמנע?

<אייל לב ארי: לא.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 21?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 21 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 100 – בסעיף 100 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), האמור בו יסומן "(2)" ולפניו יבוא: "(1) לא יאוחר משני שבועות לפניי מועד המיזוג או הפיצול יגיש משנהל הקרן דוח לרשות ולבורסה, על המיזוג או הפיצול, לפי העניין, תכניתו ומועדו".

<שרה קנדלר: בסעיף קן (ז), במקום הרישא עד המלים "באותה עת" יבוא "מנהל קרן ומפיץ ישלחו את הדוחות כאמור בסעיף קטן (ו) לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותם, באופן הקבוע בסעיף 112א(ב).

<שרה קנדלר: לדוח לפי סעיף קטן (ו)(2) תצורף הודעה".

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים כאן על מיזוג או פיצול של קרן ואנחנו מוותרים על אסיפה כללית בעניין זה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 21.

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 21 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 101 בסעיף 101 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ב), במקום הסיפא החל במלים "משיים ימים" יבוא "משלושים ימים מיום שהגיש מנהל הקרן דוח על כך לרשות ולבורסה".

<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ה) מנהל קרן ומפיץ ישלחו את הדוחות כאמור בסעיפים קטנים (ב) ו-(ד) לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותם, באופן הקבוע בסעיף 112א(ב)".

<שרה קנדלר: זה סעיף שעוסק בקרן סגורה שהופכת לפתוחה.

<שרה קנדלר: הבורסה ביקשה לקצר את הזמן כי לא טוב שזה ייסחר בלי שיודעים שהיא הולכת להימחק.

<שרה קנדלר: קיצרנו את הזמנים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 23?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 23 אושר.

ניסן סלומינסקי: הסעיף הזה הוא לטובה.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: הוספת סעיף 104א אחרי סעיף 104 לחוק העיקרי יבוא: "104א.

<שרה קנדלר: קרן בעלת שווי נכסים נמוך פחת השווי הנקי של נכסי קרן פתוחה ממחצית השווי המזערי הקבוע לפי סעיף 46(ז), במשך תקופה של 90 ימים רצופים או ב-120 ימים במשך תקופה של 180 ימים, על מנהל הקרן לפרק את הקרן או למזגה עם קרן אחרת שבניהולו לקרן אחת, באופן ששווי נכסי הקרן האחת יעלה על מחצית השווי המזערי.

<שרה קנדלר: מנהל הקרן יודיע תוך שבעה ימים על החלטתו לפרק או למזג אתה קרן, לפי העניין.

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי מנהל הקרן להמשיך ולנהל את הקרן ובלבד שהקרן עמדה בתנאים אלה: לא יפרעו מנכסי הקרן הוצאות עודפות.

<שרה קנדלר: שיעור שכר מנהל הקרן לא יעלה על ממוצע שיעורי שכר מנהל הקרן בכל הקרנות מאותו סוג שבניהול מנהל הקרן ושיעור שכר הנאמן לא יעלה על ממוצע שיעורי שכר הנאמן בכל הקרנות מאותו סוג שבניהול מנהל הקרן להן הוא משמש נאמן.

<שרה קנדלר: לעניין זה, "סוג" – סוג קרן שקבע שר האוצר לפי סעיף 82.

<שרה קנדלר: התקופה בה שווי נכסי הקרן נמוך ממחצית השווי המזערי הקבוע לפי סעיף 46(ז) לא עלתה על 120 ימים רצופים ולא על 150 ימים במשך תקופה של 210 ימים.

<שרה קנדלר: יושב ראש הרשות או עובד שהסמיך לכך רשאים, לבקשת מנהל הקרן והנאמן, להאריך, מנימוקים שיירשמו, את התקופות שנקבעו בסעיף קטן (א)".

<שרה קנדלר: התקיים האמור בסעיף קטן (א), יישא מנהלה קרן מאמצעיו בהוצאות העודפות שנוכו מנכסי הקרן עד מועד הפירוק או המיזוג לפי העניין.

<שרה קנדלר: סעיף זה יחול על קרן פתוחה בחלוף שנה מיום שיחידותיה הוצעו לראשונה לציבור או מיום שנעשה שינוי מהותי במדיניות ההשקעות של הקרן כהגדרתה בסעיף 61(ב1).

<שרה קנדלר: בסעיף זה, "הוצאות עודפות" – הוצאות הנפרעות מנכסי הקרן לפי סעיף 80 בשל היותה בעלת שווי נכסים נמוך.

<שרה קנדלר: הסעיף הזה בא להתמודד עם קרנות מאוד מאוד קטנות עם שווי נכסים מאוד נמוך.

<שרה קנדלר: זה בדרך כלל לא טוב ולא מוצלח לבעלי היחידות כי ההוצאות הקבועות ממשיכות להיות ויש תקורה גבוהה.

<שרה קנדלר: אנחנו נותנים כאן אופציה למזג או לפרק את הקרן כדי שהם לא ימשיכו להתקיים.

ניסן סלומינסקי: מה זה נמוך?

<שרה קנדלר: קבענו כאן פרמטרים.

<שרה קנדלר: נמוך, זה בדיוק מה שקבוע בסעיף (א).

<קריאה: קרוב לארבעה מיליון.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור 24?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 24 אושר.

<שרה קנדלר: אם אפשר עכשיו להקריא ביחד את כל הסעיפים שקשורים לפירוק הקרן.

<שרה קנדלר: מ-106 עד 112, הכול על פירוק הקרן.

<שרה קנדלר: אפשר לקרוא את הכול ביחד ולאשר?

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 106 בסעיף 106 לחוק העיקרי – בסעיפים קטנים (א) ו-(ג), המילה "תחילת" – תימחק.

<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) הצעת יחידות קרן פתוחה תופסק החל מיום חישוב המחירים הראשון שלאחר מועד הגשת דוח כאמור בסעיף קטן (א).

<שרה קנדלר: (א2) על אף הוראות סעיף 61 לחוק, בתקופת מימוש נכסי הקרן כאמור בסעיף 109(א), מנהל הקרן יהיה רשאי לחרוג ממדיניות ההשקעות של הקרן שנקבעה בהסכם הקרן ובתשקיף או בדוח בשל מימוש נכסי הקרן".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב) – במקום "מועד תחילתו" יבוא |"מועד הפירוק".

<שרה קנדלר: אחרי המלים "ושכרו" יבוא "ציון העובדה כי הצעת יחידות בקרן פתוחה תופסק החל ממועד הגשת ההודעה, וציון זכותו של מנהל הקרן לחרוג ממדיניות ההשקעות של הקרן בשל מימוש נכסי הקרן".

<שרה קנדלר: סעיף 106 עד 112 מדברים על הליך פירוק של קרן.

<שרה קנדלר: אלה סעיפים שאנחנו תיקנו אותם בוועדת המשנה לאור הערות שהגיעו ממנהלי הקרנות.

<שרה קנדלר: אנחנו בעיקרון רוצים להפוך את הליך הפירוק להליך של יום אחד במקום שזה יהיה תהליך, שתהיה הודעה של מנהל הקרן ופירוק ועד הפירוק אנחנו משחררים אותו מעמידה במדיניות השקעות כדי שהוא יוכל לפרק את הקרן.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 25?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 25 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 107 בסעיף 107 לחוק העיקרי – בכותרת השוליים המילה "תחילת" – תימחק.

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (א), במקום "לתחילת הפירוק" יבוא "לפירוק".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), ברישא, המילה "תחילת" –תימחק, ואחרי פסקה (5) יבוא: "(6) בפירוק לפי סעיף 104א – בתום תקופה שלא תעלה על תשעים ימים ממתן הודעה כאמור בסעיף 106".

<שרה קנדלר: שוב, זה נושא הפירוק.

<שרה קנדלר: במקום תחילת פירוק, זה פירוק.

<שרה קנדלר: הליך של יום אחד.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 26?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 26 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 108 בסעיף 108 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ד), במקום "בעשרה אחוזים" יבוא "בחמישה אחוזים".

<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ה) יבוא: "(ה) מפרק קרן יפדה את יחידות הקרן במועד הפירוק".

<שרה קנדלר: שוב, ממשיך בנושא הפירוק.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 27?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 27 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 109 בסעיף 109 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "בפירוק" יבוא "לשם פירוקה", ובמקום הסיפא החל במלים "לפני תום שישה חודשים" יבוא "עד מועד הפירוק".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), אחרי "פקודת החברות" יבוא (נוסח חדש),התשמ"ג-1983".

<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג) לא יאוחר משבוע לאחר מתן ההודעה כאמור בסעיף 106, יגיש מנהל הקרן תכנית פירוק לאישור הנאמן.

<שרה קנדלר: מנהל הקרן יגיש לרשות את התכנית לאחר שאושרה על ידי הנאמן.

<שרה קנדלר: התכנית לא תהיה פתוחה לעיון הציבור.

<שרה קנדלר: ד) נותרו בידי המפרק, לאחר מועד הפירוק, מזומנים, יעשה בהם כפי שיורה לו הנאמן בהתייעצות עם יושב ראש הרשות או עובד שהסמיך לכך.

<שרה קנדלר: נותרו בידיו התחייבויות בסכום העולה על המזומנים בקרן – יישא המפר בהפרש מאמצעיו".

<שרה קנדלר: המשך תהליך הפירוק.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 28?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 28 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 110 בסעיף 110 לחוק העיקרי – ברישא, במקום "בתום פירוק הקרן" יבוא "מיד לאחר פירוק הקרן ומימוש נכסיה כאמור בסעיף 109".

<שרה קנדלר: בפסקה (1), במקום הסיפא החל במלים "הוצאות הפירוק" יבוא "שנותרו לאחר מועד הפירוק, על מה שנעשה במזומנים או בהתחייבויות כאמור בסעיף 109(ד) ועל הוצאות הפירוק".

ניסן סלומינסקי: אתם יוצאים מתוך הנחה שפירוק לא יהיה ולכן אין צורך להסביר אותו יתר על המידה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 28?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 29 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 111 בסעיף 111 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), בפסקה (2), במקום "מעשרה" יבוא "מעשרים", ואחרי "ממספר היחידות" יבוא "או באישור הנאמן – לפחות חמישה בעלי יחידות המחזיקים לא פחות מחמישה אחוזים ממספר היחידות".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ד) - פסקה (1) – תימחק.

<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ז) יבוא: "(ז) יחידות המוחזקות בידי אדם השולט במנהל קרן, עובד של מנהל קרן, נושא משרה במנהל הקרן, אדם המועסק על ידי מנהל קרן בניהול תיק ההשקעות של הקרן, עובד של אדם המועסק כאמור ותאגיד בשליטתו של כל אחד מאלה, לא יקנו זכות הצבעה".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (א), במקום "פקודת החברות" יבוא "חוק החברות".

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים כאן על אסיפות כלליות.

<שרה קנדלר: יש כאן הקלה על כינוס אסיפה שלא על ידי מנהל הקרן אך באישור הנאמן, חמישה בעלי יחידות שמחזיקים חמישה אחוזים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 30?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 30 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 112 בסעיף 112 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "לפי סעיפים 47(ב), 100, 101, 102 ו-193)3)" יבוא "לפי סעיפים 102 ו-103(3)".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ה), במקום "אחרת מהמנויות בסעיף" יבוא "שלא לפי סעיף".

<שרה קנדלר: המשך של האסיפה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 31?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 31 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 112א בסעיף 112א – בסעיף קטן (א), אחרי "או חלקו" יבוא "או על סיום ההתקשרות עם אדם כאמור" ובמקום המלים "ויפרסם את הדוח בעיתון" יבוא "דוח על העברת קרן שבניהול מנהל הקרן לניהול בידי מנהל קרן אחר או על מינוי חברה אחרת לניהול תיק ההשקעות של קרן שבניהולו יפורסם בעיתון".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), במקום המלים "מנהל הקרן ישלח את הדוח" יבוא "מנהל הקרן ישלח את הדוח על העברת קרן שבניהול מנהל הקרן לניהול בידי מנהל קרן אחר או על מינוי חברה אחרת לניהול תיק ההשקעות של קרן שבניהולו".

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 32?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 32 אושר.

<שרה קנדלר: הגענו לנושא של קרנות זרות.

<שרה קנדלר: הוספת פרק ט'1 אחרי סעיף 113 לחוק העיקרי יבוא: פרק ט'1: הצעת יחידות של קרן חוץ 113א.

<שרה קנדלר: הגדרות בפרק זה – "גוף מפקח" – גוף שתפקידו, על פי דיני המדינה שבה הוא פועל, להתיר הצעת יחידות של קרן חוץ לציבור באותה מדינה.

<שרה קנדלר: "יחידות של קרן חוץ" – יחידות המקנות זכויות בקרן חוץ או מניות של קרן חוץ, אם קרן החוץ היא תאגיד.

<שרה קנדלר: "מדינת המוצא" – מדינה שבה ניתן היתר מהגוף המפקח, להציע יחידות של קרן החוץ.

<שרה קנדלר: "מנהל קרן חוץ" –תאגיד שאשר אושר על ידי הגוף המפקח במדינת המוצא לנהל קרנות נאמנות ולהציען לציבור.

<שרה קנדלר: "קרן חוץ" – הסדר או תאגיד, שמטרתו השקעה משותפת בניירות ערך והפקת רווחים משותפת מהחזקתם ומכל עסקה בהם, שהוקם במדינת חוץ על פי דיניה.

<שרה קנדלר: לעניין זה, "נייר ערך" - לרבות אופציה וחוזה עתידי כהגדרתם בסעיף 64(ב9.

<שרה קנדלר: 113ב.

<שרה קנדלר: הצעת יחידות של קרן חוץ לציבור יחידות של קרן חוץ לא יוצעו לציבור.

<שרה קנדלר: ואולם רשאי שר האוצר לקבוע תנאים כאמור בסעיף 113ג(א)(1) שבהתקיימם רשאית הרשות להתיר את הצעתן לציבור של יחידות כאמור, ובלבד שהן מוצעות על פי אישור מאת הגוף המפקח במדינת המוצא.

<שרה קנדלר: תנאים כאמור בסעיף קטן (א) יכול שיתייחסו גם להצעת יחידות של קרן הרשומות למסחר בבורסה או בשוק מוסדר מחוץ לישראל, בדרך של רישומן למסחר בבורסה בישראל.

<שרה קנדלר: הרשות רשאית שלא להתיר הצעת יחידות של קרן חוץ, אף שמתקיימים התנאים כאמור בסעיף קטן (א), אם סברה, על פי מידע שהובא לידיעתה, כי קיים חשש סביר שעניינו של ציבור המשקיעים בישראל אינו מובטח די צרכו, ולאחר שנתנה למנהל קרן החוץ הזדמנות נאותה להשמיע את טענותיו.

<שרה קנדלר: 113ג.

<שרה קנדלר: תקנות לעניין קרן חוץ שר האוצר, בהתייעצות עם רשות ניירות ערך ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין הצעת יחידות של קרן חוץ לציבור, אשר יבטיחו די הצורך את עניינו של ציבור המשקיעים בישראל ובכלל זה – תנאים להצעת יחידות של קרן חוץ לציבור.

<שרה קנדלר: חובות ותנאים שיחולו על מי שמציע יחידות של קרן חוץ לציבור.

<שרה קנדלר: תקנות לפי סעיף קטן (א) יכול שיותקנו דרך כלל או לסוגי קרנות ויכול שיתייחסו, בין השאר, למדינת המוצא, לדין שעל פיו הוקמה קרן החוץ או שעל פיו היא פועלת, פיקוח על קרן החוץ, מאפייני הקרן או מאפייני מנהל הקרן.

<בועז נגר: הערה.

<בועז נגר: כתוב כאן שבמנדט של לקבוע את התנאים, אלה תנאים אשר יבטיחו די הצורך את עניינו של ציבור המשקיעים בישראל.

<בועז נגר: אנחנו מבקשים להוסיף את המלים "וקיומה של תחרות הוגנת".

ניסן סלומינסקי: מבחינת הנוהל התקין, מי שיכול להכניס הערה, זה רק חבר כנסת.

ניסן סלומינסקי: נשמע את ההערה ואם מישהו מחברי הכנסת ירצה להכניס את זה כהערה, נצביע על זה.

ניסן סלומינסקי: אם לא, נמשיך.

<בועז נגר: כתוב כאן בסעיף ההסמכה לקבוע את התנאים שיחולו על הקרנות.

<בועז נגר: כתוב "אשר יבטיחו די הצורך את עניינו של ציבור המשקיעים בישראל" ואנחנו מבקשים להוסיף "וקיומה של תחרות הוגנת".

ניסן סלומינסקי: אל תסביר.

ניסן סלומינסקי: כבר הסברת לנו.

<בועז נגר: הם אמרו שזה בסדר ואני לא מבין מה הבעיה לקבוע את זה גם בחוק.

ניסן סלומינסקי: יש מישהו מחברי הכנסת שרוצה להכניס את זה?

ניסן סלומינסקי: אם לא, תמשיכי הלאה.

<שרה קנדלר: 113ד.

<שרה קנדלר: תחולת הוראות על קרן חוץ ההוראות לפי הסעיפים המפורטים להלן יחולו על יחידה של קרן חוץ, קרן חוץ ומנהל קרן חוץ, בשינויים המחויבים, ובשינוים כמפורט בצידן, כאילו היו יחידה, קרן ומנהל קרן, לפי העניין: סעיף 41.

<שרה קנדלר: (2) סעיף 42 – סעיף קטן (ד) – הרישא עד המלים "ובתנאים שבהם הותר".

<שרה קנדלר: סעיף קטן (ד1).

<שרה קנדלר: הוראות לפי סעיף קטן (ה) בדבר תנאים שבהם רשאי מפיץ לגבות עמלה מרוכש יחידה ובדבר שיעורה המרבי של עמלה כאמור ואופן חישובה.

<שרה קנדלר: 3) סעיף 44(א) – הסיפא החל במלים "מפיץ לא יסרב" תחול ביחס לקרן חוץ, ובלבד שמפיץ רשאי שלא להפיץ קרנות חוץ כלל.

<שרה קנדלר: 4) סעיף 72א(א).

<שרה קנדלר: 5) סעיף 72ב – יחול גם על תשקיף של קרן חוץ וכל דוח, חוות דעת או אישור הכלולים בו, על הנספח לתשקיף כאמור וכן על כל דוח שיגיש מנהל קרן חוץ לרשות לפי חוק זה.

<שרה קנדלר: 6) סעיף 73(ב) עד (ה), ובלבד שאין בכך למנוע ממנהל קרן חוץ לפרסם פרסום שהוא מכוח חובה על פי הדין החל עליו במדינת המוצא ובאופן בו נדרש לעשותו.

<שרה קנדלר: 7) זאת בקשה שאנחנו מבקשים להוסיף והיא לא הייתה בוועדת המשנה: סעיף 73(א).

<שרה קנדלר: זה פרט מטעה.

<שרה קנדלר: גם הוראה שאומרת שאסור שיהיה פרט מטעה בכל דוח ותשקיף, גם זה יחול על הקרנות הזרות.

<שרה קנדלר: 8) סעיף 82.

<שרה קנדלר: 9) סעיף 83(א) – הרישא עד המלים "לפי חוק זה".

<בועז נגר: לסעיף קטן (א).

<בועז נגר: אחריות בחקיקה ראשית.

<בועז נגר: יש סעיף אחריות שכרגע הם רוצים להכניס בחקיקה משנית שאומר שאם הוא הפר את הדין הזר, יש לו אחריות כלפי המשקיע, גם אחריות אזרחית וגם פלילית.

<בועז נגר: כרגע סעיף האחריות כתוב בתקנות ולא בחוק ראשי.

<בועז נגר: כל דברי החקיקה, סעיפי האחריות, הם בחוק ראשי ואנחנו ביקשנו ונאמר לנו שהם יכניסו את זה לחוק הראשי.

<בועז נגר: כלומר, אנחנו רוצים שבחוק הראשי יהיה כתוב שכל הפרה של הוראות הדין הזר, היא הפרה.

ניסן סלומינסקי: מישהו התחייב?

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: הכנסנו הפרות ספציפיות לכאן.

<שרה קנדלר: כאשר התקנות יעברו, יהיו הפרות נוספות שייגזרו מהתקנות.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

<שרה קנדלר: על הפרת ההוראות שבסעיף קטן (א), יחולו סעיף 114 וההוראות כמפורט להלן, לפי העניין: לעניין הפרת הוראות לפי סעיף 42(ד) ו-(ה) – פרט (10) לחלק א', פרט (8) לחלק ב', פרט (7) לחלק ג' בתוספת הראשונה.

<שרה קנדלר: לעניין הפרת הוראות לפי סעיף 72א(א) – פרט (5) לחלק א' בתוספת הראשונה.

<שרה קנדלר: לעניין הפרת הוראות סעיף 73(ב)(1), (ג), (ג1) ו-(ג2) – פרט (21) לחלק ב' בתוספת הראשונה.

<שרה קנדלר: לעניין הפרת הוראה לפי סעיף 82(ג) – פרט (26) לחלק ב' בתוספת הראשונה ולעניין הפרת הוראות סעיף 82(א) ו-(ב) – פרט (28) לחלק ג' בתוספת הראשונה.

<אייל לב ארי: תסבירי על סעיף קטן (ב), את המשמעות ואיזה הוראות יחולו על קרנות הון זרות.

<שרה קנדלר: את הרשימה המפורטת?

<אייל לב ארי: כן.

<שרה קנדלר: סעיף 41 מדבר על מימון תובענה ייצוגית.

<שרה קנדלר: סעיף 42 על שיעור עמלת ההפצה.

<שרה קנדלר: סעיף 44(א) על האיסור למפיץ לסרב להפיץ יחידות.

<שרה קנדלר: סעיף 72 על דיווח במגנה.

<שרה קנדלר: סעיף 72(ב) על היות התשקיף, הודעה, פרסום פתוחים לעיון הציבור.

<שרה קנדלר: סעיף 73(ב) עד (ה) אלה הוראות בדבר פרסום.

<שרה קנדלר: סעיף חדש שהוספנו, 73(א), פרט מטעה.

<שרה קנדלר: סעיף 82 הוא איסור מתן הטבה.

<שרה קנדלר: סעיף 83(א) הוא אחריות מנהל הקרן כלפי בעלי היחידה.

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), על כל ההפרות של הסעיפים האלה, הטלנו את העיצומים הכספיים שחלים על מנהל קרן ישראלית, גם כלפי מנהל קרן זרה.

<שרה קנדלר: אותם עיצומים כספיים.

<שרה קנדלר: ביקשנו להוסיף בסעיף קטן (ג), בנוסח שאתם רואים, התייחסות לסעיף 124 שהוא סעיף העונשין אבל יש התנגדות של משרד המשפטים.

<מאייל לב ארי: משרד המשפטים יוכל לנמק את ההתנגדות שלו?

<שרה קנדלר: ההתנגדות שלהם נובעת מזה שהם חושבים שצריך לעשות דיון יותר עמוק – שלא הספקנו לעשות דיון כי הכנסנו ברגע האחרון – על הנושא של התחולה הטריטוריאלית של סעיף העונשין, היות ומדובר במנהלי קרנות זרות וחלק מהפעילות נעשית בישראל.

<שרה קנדלר: הייתה להם שאלה לגבי הטריטוריאליות של ההפרה מבחינת דיני העונשין.

<שרה קנדלר: הסכמנו אתם שאנחנו מוכנים להביא את זה בתיקון עתידי ובינתיים לא להכניס את זה.

<אייל לב ארי: התעורר במשרד המשפטים ספק.

<אייל לב ארי: כיוון שקרנות החוץ לא יחויבו להקים כאן נציגות פיזית שלהם.

<שרה קנדלר: לא, הם כן יחויבו.

<אייל לב ארי: הם יפעלו באמצעות נציג אבל עושה הפעולה מבחינת ההשקעות וכדומה הוא מנהל הקרן.

<אייל לב ארי: מנהל הקרן לא חויב להימצא בישראל ולכן התעוררה שאלה לגבי התחולה הטריטוריאלית של סעיף העונשין על מנהל הקרן.

<אייל לב ארי: יכולה להיות אולי תחולה על הנציג אבל הפעולות שהנציג יוכל לעשות הן מוגבלות יותר.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שזה יידון בנפרד.

<שרה קנדלר: אנחנו נצטרך לעשות תיקון חקיקה ראשית, אם נרצה לעשות את זה.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

<שרה קנדלר: 113ה.

<שרה קנדלר: חובת הודעה חדל להתקיים האמור בסעיף 113ב(א) לרבות תנאי מהתנאים שנקבעו מכוחו, לפי סעיף 113ג(א)(1), יודיע על כך מנהל קרן החוץ לרשות, מיד כשנודע לו על כך.

<שרה קנדלר: שר האוצר רשאי לקבוע בתקנות הוראות לעניין מתן ההודעה לרשות, לרבות לגבי אופן מתן ההודעה והמועדים לביצועה.

<שרה קנדלר: 113ו.

<שרה קנדלר: הוראה על תיקון פגם נודע לרשות, בין על פי הודעה לפי סעיף 113ה ובין בדרך אחרת, כי חדל להתקיים האמור בסעיף 113ב(א), לרבות תנאי מהתנאים שנקבעו מכוחו, לפי סעיף 113ג(א)(1), או נודע לרשות כי מנהל קרן החוץ הפר הוראה החלה עליו לפי סעיפים 113ג(א)(2) ו-113ד(א), רשאית הרשות להורות למנהל קרן החוץ לתקן את הפגם בתוך תקופה שתקבע.

<שרה קנדלר: 113ז.

<שרה קנדלר: הוראה על הפסקת הצעה של יחידות של קרן חוץ הרשות רשאית להורות למנהל קרן החוץ, לאחר שנתנה לו הזדמנות נאותה להשמיע את טענותיו, להפסיק את הצעת היחידות לציבור, בתוך תקופה שתקבע, בהתקיים אחד מאלה: מנהל קרן החוץ לא תיקן את הפגם בתוך התקופה שקבעה הרשות כאמור בסעיף 113ו.

<שרה קנדלר: הגוף המפקח במדינת המוצא, ביטל או התלה את אישורו להצעת היחידות של קרן החוץ.

<שרה קנדלר: היחידות של קרן החוץ רשומות למסחר בורסה בישראל ונמחקו מן הרישום למסחר בבורסה או בשוק המוסדר, מחוץ לישראל.

<שרה קנדלר: 113ח.

<שרה קנדלר: הוראה על מחיקה מהרישום למסחר הורתה הרשות למנהל קרן חוץ להפסיק את הצעת היחידות לציבור בישראל כאמור בסעיף 113ז, והיו היחידות רשומות למסחר בבורסה בישראל, רשאי יושב ראש הרשות להורות לבורסה למחוק את היחידות מן הרישום למסחר, בתוך תקופה שיקבע.

<שרה קנדלר: 113ט.

<שרה קנדלר: הסדרים להבטחת זכויות הבורסה בישראל תקבע בתקנונה כללים להבטחת זכויותיו של בעל יחידות של קרן חוץ שנרכשו בה, בנסיבות שבהן נמחקו היחידות מן הרישום למסחר בה.

<שרה קנדלר: לעניין זה, "תקנון" – תקנון הבורסה כמשמעותו בסעיף 46 לחוק ניירות ערך".

<דורית גילת: נאמר כאן קודם שאחת הבעיות היא שאין לרשות סמכות להפסיק הצעת יחידות של קרן זרה אם היא מזהה איזו בעיה.

<דורית גילת: אני מפנה את תשומת הלב שיש.

<שרה קנדלר: נכון.

<בועז נגר: את מדברת על 113ז?

<דורית גילת: ז', ו', ה'.

<בועז נגר: אבל הדוגמה שהם הציגו היא שיש בעיה בבנק למעלה.

<בועז נגר: באסיה הייתה בעיה בבנק והרשות עצרה עד שהיא תבין מה קרה במשבר הפיננסי.

<בועז נגר: משבר פיננסי, הגוף המפקח לא ביטל, לא קרה שום אירוע שנותן לכם סמכות כמו במשבר הפיננסי.

<בועז נגר: כתוב בהתקיים אחד מאלה.

ניסן סלומינסקי: הוא העיר הערה.

ניסן סלומינסקי: מישהו מקבל אותה?

<שרה קנדלר: לא.

ניסן סלומינסקי: מישהו מחברי הכנסת?

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נצביע על כל פרק ט'1.

<אייל לב ארי: על הוספת פרק ט'1.

ניסן סלומינסקי: מי בעד?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

<שרה קנדלר: לגבי הסעיף הבא, שהוא הוספת סעיף 128ג, קיבלנו אתמול בערב הערה ממשרד המשפטים שהנוסח שקבענו לא עומד בסטנדרט שמשרד המשפטים עכשיו מבקש בכל החוקים, שאחריות נושא משרה היא לא ישירה אלא שהם חייבים לפקח על נושא המשרה וההפרה היא הפרה של חובת פיקוח.

<שרה קנדלר: אני אקרא את הסעיף שהם הציעו ואנחנו מקבלים אותו.

ניסן סלומינסקי: זה לא מה שכתוב כאן?

<שרה קנדלר: זה לא מה שכתוב.

ניסן סלומינסקי: הם לא היו שותפים לדיונים?

<שרה קנדלר: הם היו שותפים.

<שרה קנדלר: זה איכשהו התפספס.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

<שרה קנדלר: 128ג.

<שרה קנדלר: אחריות נושא משרה נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי סעיף 124(א) על ידי התאגיד או על ידי עובד מעובדיו.

<שרה קנדלר: המפר הוראה זו דינו מחצית הקנס הקבוע בשאלות העבירה .

<שרה קנדלר: לעניין סעיף זה "נושא משרה" – מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל, או פקיד אחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה.

ניסן סלומינסקי: מאחר וזאת תוספת שלא כתובה כאן, למישהו מחבריי יש שאלות או הערות?

ניסן סלומינסקי: אין.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור הוספת סעיף 128ג לפי הנוסח שהוקרא כאן?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: אושרה הוספת סעיף 128ג.

<שרה קנדלר: ביטול סעיף 129א סעיף 129 לחושק העיקרי – בטל.

<אייל לב ארי: זה סעיף ההסמכה היום.

<אייל לב ארי: לא נעשה בו שימוש לכניסתה של קרן.

<אייל לב ארי: פרק ט'1 מחליף את סעיף 129.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 35?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 35 אושר.

<שרה קנדלר: תיקון התוספת הראשונה בתוספת הראשונה לחוק העיקרי – בחלק ב' - אחרי פרט (21) יבוא: "(21א) לא השתתף או לא הצביע באסיפת מחזיקים ובהליכים של תאגיד שניירות הערך שהוציא מוחזקים בקרן שבניהולו, בניגוד לתקנות שנקבעו לפי סעיף 77 שקבע שר האוצר בתוספת זו".

<שרה קנדלר: בפרט (24), בסופו יבוא "או לא נשא מנהל הקרן מאמצעיו בהוצאות העודפות שנוכו מנכסי קרן שבניהולו, בניגוד להוראות סעיף 104א(ד)".

<שרה קנדלר: בפרט (26), אחרי "גבה" יבוא "תשלום או".

<שרה קנדלר: בחלק ג' –ׁ אחרי פרט (2) יבוא:

<שרה קנדלר: (א1) בפרט (3), בסופו יבוא "או שלא באישור הרשות בניגוד להוראות לפי סעיף 113ב(א).

<שרה קנדלר: בפרט (26), אחרי "עד (4), יבוא "ו-(א1)".

אחרי פרט  יבוא: "29א) לא מינה רואה חשבון לקרן, בניגוד להוראות סעיף 99(א)".

במקום פרט  יבוא: "(31) לא פדה את יחידות הקרן הפתוחה במועד הפירוק, בניגוד לסעיף 108(ה)".

ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים על תיקון התוספת הראשונה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

<שרה קנדלר: תיקון התוספת השלישית בתוספת השלישית לחוק העיקרי – בחלק א', פרט (2) – יימחק.

<שרה קנדלר: בחלק ב' – במקום פרט (14) יבוא:

<שרה קנדלר: פרט (11) - יימחק.

פרט יבוא: משרד המשפטים מתנגד להוספת ההפרה של 7(א), אפליה בין בעלי יחידות.

<אייל לב ארי: למה?

<שרה קנדלר: הם חושבים שזה לא מתאים להפרה של אכיפה מינהלית.

יצחק כהן: הם לא היו בדיון?

<שרה קנדלר: הם היו בדיונים הקודמים.

יצחק כהן: מה זה הדבר הזה?

יצחק כהן: יש כאן מישהו ממשרד המשפטים?

<שרה קנדלר: כן.

יצחק כהן: מה הדבר הזה?

יצחק כהן: אני לא מבין.

יצחק כהן: אתם עושים פרה רולינג?

<חיים זקס: לא.

יצחק כהן: השתתפתם בדיונים.

<חיים זקס: הנציגים של המחלקה הפלילית לא השתתפו בדיונים.

יצחק כהן: למה?

<חיים זקס: אין לי סיבה.

<חיים זקס: לא השתתפו.

<חיים זקס: היו כמה שינויים מהכחול.

יצחק כהן: נראה לך הגיוני ונורמלי שזה יקרה בהקראה הסופית שאתם תבואו ותגידו שיש שינויים?

יצחק כהן: זה נראה לך סביר.

<חיים זקס: לא נראה לי סביר.

יצחק כהן: תעביר את זה בבקשה לממונים עליך.

יצחק כהן: תודה.

ניסן סלומינסקי: אתם מקבלים את התיקון?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: אפשר להצביע על התוספת השלישית.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מצביעים על התוספת השלישית עם המחיקה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: התוספת השלישית עם המחיקה אושרה פה אחד.

ניסן סלומינסקי: משרד המשפטים, אתם צריכים להשתדל שזה לא יקרה בקריאה הסופית.

<שרה קנדלר: תיקון חוק הסדרת העיסוק בחוק הסדרת העיסוק – בסעיף 2(ב2), אחרי "או בעלי רישיון מנהל תיקים" יבוא "ולעניין זה יראו קרן חוץ שמנהל הקרן משמש נציג לה או למנהל הקרן שלה כקרן בניהולו".

<שרה קנדלר: בסעיף 17(ב), בפסקה (4) אחרי "מנהל קרן" יבוא "או מנהל קרן חוץ כהגדרתו בחוק השקעות משותפות".

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 38?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: הסעיף אושר.

<שרה קנדלר: תיקון חוק תובענות ייצוגיות בחוק תובענות ייצוגיות, התשס"ס-2006, בפרט 5 לתוספת השנייה, בפרט 2 לתוספת השלישית, בכל מקום, בהגדרה "יחידה", בסופה יבוא "לרבות יחידה של קרן חוץ המוצעת לציבור בישראל, כמשמעותה באותו חוק".

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף 39?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: הסעיף אושר.

<שרה קנדלר: תחילה תחילתו של חוק זה, למעט הסעיפים המפורטים בסעיף קטן (ב), 90 ימים מיום פרסומו (להלן - יום התחילה).

<שרה קנדלר: על אף האמור בסעיף קטן (א) – תחילתו של סעיף 77 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 17 לחוק זה, במועד כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו לפי סעיף 77(א) ו-(ג) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 17 לחוק זה.

<שרה קנדלר: תחילתו של פרק ט'1 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 51 לחוק זה, במועד כניסתן לתוקף של שתקנות שיותקנו לפי סעיף 113ג לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 51 לחוק זה.

<בועז נגר: אדוני, הערה לסעיף התחולה.

ניסן סלומינסקי: בסדר, אבל אולי תסבירי במילה אחת לפני שהוא מעיר.

<שרה קנדלר: סעיף התחילה אומר שכל ההסדר של הקרנות הזרות וההסדר של ההצבעה באסיפות כלליות ייכנס לתוקף רק אחרי תקנות שהן גם יבואו אליכם לוועדה.

<שרה קנדלר: חיכינו שזה יעבור אבל כבר יש לנו את התקנות מוכנות.

<שרה קנדלר: ברגע שזה עובר קריאה שנייה ושלישית, אנחנו נביא לכאן את התקנות.

<שרה קנדלר: אחרי שהן יעברו, אז ההסדר נכנס לתוקף.

<בועז נגר: יש מוצרים מסוימים שלנו אסור לפי החוק בארץ להנפיק ורק במסגרת תיקון חקיקה שנקרא 21 יתאפשר לנו להנפיק.

<בועז נגר: כרגע, כמו שמנוסחת התחילה, יהיה כאן פרק זמן מסוים שבו להם יהיה מותר להנפיק מוצרים מסוימים ועלינו הדין הישראלי יאסור להנפיק את אותם מוצרים.

<בועז נגר: אנחנו חושבים שזה לא תקין וכי זאת אפליה ממש לא תקינה.

יצחק כהן: כבר דיברנו על זה.

<דודו לביא: אנחנו בהחלט היינו יכולים להבין את הטענה הזאת אם תעודות הסל היו מבקשות להיכנס לתהליך במסגרתו הן היו הופכות מתעודות סל לקרנות סל באופן שיאפשר להן, כאשר תיקון 21 ייכנס, להתחרות באופן הוגן בקרנות הסל.

<דודו לביא: אלא שעמדת תעודות הסל היא שתעודות סל הן מוצר עדיף על קרנות הסל.

<דודו לביא: משכך, מה שאנחנו מבקשים זה להביא מוצר שיוכל לתת איזשהו סוג של איזון או תחרות לתעודות הסל, שכמו שאמרתי קודם נהנות ממונופול והעדפה שהוא פועל יוצא של אי תחולת הוראות חוק השקעות בנאמנות עליהן.

<דודו לביא: לכן מה שהם מבקשים זה בעצם לשמר את המעמד המונופוליסטי שלהם לתקופת הביניים עד לתיקון 21 ולא לאפשר לנו להציע איזושהי אלטרנטיבה לציבור בישראל כי הם לא באים וטוענים שהמוצר שלהם הוא מוצר נחות לעומת קרנות הסל.

<דודו לביא: אם המוצר שלהם היה מוצר נחות לעומת קרנות הסל, הם היו מוכנים להיכנס לתהליך במסגרתו תעודות הסל הופכות לקרנות סל ואז היה באמת בסיס לטענה הזאת.

<דודו לביא: משכך, אנחנו לא מוצאים טעם להיענות לבקשה.

ניסן סלומינסקי: חבריי, מישהו רוצה לצרף הסתייגות?

יצחק כהן: לא.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור סעיף התחילה, סעיף 40?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: סעיף 40, סעיף התחילה, אושר פה אחד.

ניסן סלומינסקי: רבותיי, אני רוצה לשבח את יושב ראש ועדת המשנה, את כל חברי ועדת המשנה ואת כל אלה שהשתתפו בדיונים שקיימה ועדת המשנה.

ניסן סלומינסקי: באמת עשיתם עבודה גדולה ורצינית עם השקעה גדולה מאוד.

יצחק כהן: גם אייל.

ניסן סלומינסקי: ודאי.

ניסן סלומינסקי: אמרתי, כל אלה שהשתתפו.

ניסן סלומינסקי: בסדר, טמיר ואייל.

ניסן סלומינסקי: אם אני אתחיל לפרט, אני אפול.

ניסן סלומינסקי: כמובן אני מודה לאורחים שהסכימו וחלק שהתנגדו, גם אותם נשבח על כך שבאו והשתתפו.

ניסן סלומינסקי: בסופו של דבר, מתוך חילוקי הדעות התבררה האמת ומה שאישרנו כאן, זה הדבר הטוב ביותר.

ניסן סלומינסקי: אני משבח אתכם.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שיש לנו מוצר טוב.

<שמואל האוזר: גם אני רוצה להודות לאיציק כהן על העבודה המדהימה שנעשתה בהקשר הזה.

<שמואל האוזר: אני רוצה להודות לכם על כל העבודה שנעשתה היום.

<שמואל האוזר: תודה רבה.

יצחק כהן: יישר כוח, תודה לכם.

ניסן סלומינסקי: גם אם לא כל תאוות

ניסן סלומינסקי: כם בידיכם, בכל זאת אני מניח שבהרבה דברים הצלחתם להשפיע תוך כדי הדיונים בוועדת המשנה.

ניסן סלומינסקי: שיהיה לכולם בהצלחה.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.