ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 320, 2014-06-24 11:00

זבולון כלפה: תודה רבה.

זבולון כלפה: צהריים טובים לכולם.

זבולון כלפה: אני מתכבד לפתוח את הדיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

זבולון כלפה: הצעה לסדר של חבר הכנסת מסעוד גנאים בנושא:

זבולון כלפה: הרחבת תוכניות המתאר ושטחי השיפוט ביישובים הערביים שאינן מאושרות.

זבולון כלפה: זאת לפחות הייתה ההגדרה שלו.

זבולון כלפה: אני מבקש לבדוק אם יש לנו כאן

זבולון כלפה: את נציגי משרדי הממשלה הפנים.

זבולון כלפה: משרד הפנים, אהוד יוסטמן, נציג משרד המשפטים נמצא איתנו, לא.

זבולון כלפה: משרד הבינוי והשיכון הגברת סימונה טסטה סגן מנהל אגף תקצוב ובקרה.

זבולון כלפה: רמ"י (רשות מקרקעי ישראל) דוד דשן מאגף התכנון.

זבולון כלפה: מרכז השלטון המקומי אני קעדאן חיאם סמנכ"ל בשלטון המקומי.

זבולון כלפה: אני מבין שנמצאים כאן ראשי רשויות.

זבולון כלפה: למה טאלל לא הגיע, קשה לו להגיע לירושלים?

זבולון כלפה: <קריאה:> לא.

זבולון כלפה: דווקא היום יש מליאה ויש לנו מבקר מדינה.

זבולון כלפה: התחילו לעבוד בסודה סטריים או לא התחילו.

זבולון כלפה: כמה התחילו לעבוד?

זבולון כלפה: <קריאה:> קרוב למאה.

זבולון כלפה: זו המכסה הראשונה ואפילו לפני הראשונה.

זבולון כלפה: איך הייתה שם ההתחלה של שיווק העובדים ברהט?

<עטא אבו מדיעם: 60 מקומיים ו-40 מבחוץ.

זבולון כלפה: יפה מאוד.

זבולון כלפה: חבר הכנסת מסעוד גנאים, רשות הדיבור שלך.

זבולון כלפה: בבקשה.

מסעוד גנאים: תודה אדוני היושב ראש, אני מברך את כל האורחים, חבריי חברי הכנסת, ראשי הרשויות.

מסעוד גנאים: אני חושב שהדיון פה הוא הדיון ה-חשוב ביותר, זאת דעתי.

מסעוד גנאים: דיברתי לפני כמה חודשים עם שר הפנים מר גדעון סער כשנכנס לתפקידו, אמרתי לו שלדעתי האתגר החשוב ביותר שעומד בפניו בקשר לכל החברה הערבית זה העניין של תכניות המתאר ושטחי השיפוט, משום שכול הישובים הערביים חיים משבר חמור מאוד, קשה מאוד, מסוכן מאוד בעניין של הדיור ושטחי הבנייה.

מסעוד גנאים: מבחינת מספר התושבים אנחנו גדלים, אבל מרחב הבנייה אם שטח שיפוט או שתכנית המתאר נשארים כמות שהם.

מסעוד גנאים: ועדת אור דיברה על כך שהאוכלוסייה הערבית גדלה פי 7, אבל תחומי המתאר והבנייה נשארו כפי שהם.

מסעוד גנאים: העניין יתפוצץ, לדעתי העניין מאוד מסוכן.

מסעוד גנאים: אנחנו שומעים שכל יום שבכל עיר או כפר ערבי שמישהו בנה, אנחנו לא רוצים בנייה לא חוקית – אנחנו לא רוצים.

מסעוד גנאים: אנחנו חברי הכנסת הערביים התרענו וגם אומרים '

מסעוד גנאים: אנחנו לא רוצים שיהיה אחד שיבנה ללא היתר ובניגוד לחוק'.

מסעוד גנאים: אבל באותו זמן אתה תיתן לראש הרשות מענה כדי לפתור את הבעיה.

מסעוד גנאים: תרחיב את שטח השיפוט, תרחיב את גבולות המתאר שלו.

מסעוד גנאים: לפני כ-15 שנה או לפני שנים, נכון שהיו הרבה מועצות ורשויות ערביות שלא הגישו ולא עשו תכנון מקצועי, אבל היום?

מסעוד גנאים: – אני יכול להעיד על זה שמ-15 או 10 שנים ויותר, הרבה רשויות ערביות מגישות תכניות מקצועית, מפורטות בנוגע להרחבה בין אם זה שטח השיפוט או אם זה שטח המתאר, על המדינה,ועל משרד הפנים לאשר את התכניות שיש לו במגירה.

מסעוד גנאים: הצעתי את העניין לפני כחודש כהצעה רגילה לסדר.

מסעוד גנאים: לפי המרכז התכנון האלטרנטיבי 17 - - -

זבולון כלפה: מיהו המרכז?

מסעוד גנאים: זה מרכז תכנון שההתמחות שלו הוא כל עניין התכנון והבנייה בכל המגזר הערבי.

מסעוד גנאים: חבר הכנסת חנא סוייד הוא ראש המרכז הזה, הוא ייסד אותו לפני עשר שנים.

דב חנין: עכשיו הוא חבר כנסת, אבל הוא היה המייסד של המרכז.

זבולון כלפה: בעצם מטרתו איסוף מידע, נתונים - - -

דב חנין: מידע וחשיבה תכנונית.

דב חנין: באמת לקדם את הנושא למקום מקצועי ותכנוני טוב יותר.

מסעוד גנאים: אתה יודע מה, אני אחסוך ולא אזכיר את הפרטים.

מסעוד גנאים: יש הרבה תכניות לבקשה להרחבה של ערים וכפרים ערביים שעדיין לא אושרו ועדיין נמצאות בוועדות התכנון המחוזיות השונות.

מסעוד גנאים: בדיון פה ארצה יותר לשמוע משום שפעם היינו בוועדת הפנים והיה כאן אלכס שפול ממונה על מחוז צפון וגם ראש הוועדה המחוזית באותו זמן.

מסעוד גנאים: הוא אמר 'אני מתערב', או משהו כזה 'אין דברים כאלה, בעיית העיכוב היא לא ממשרד הפנים אלא יש התנגדויות ויש הסתייגויות'.

מסעוד גנאים: רציתי באמת לשמוע ממקור מוסמך, ממשרד הפנים, כמה תכניות יש, כמה בקשות יש, כמה אושרו, כמה לא אושרו ולמה לא אושרו.

מסעוד גנאים: אני אבקש שנשמע עד הסוף את הנציגים של הרשויות.

זבולון כלפה: תודה.

זבולון כלפה: חבר הכנסת אברהים צרצור, תרצה להוסיף כמה מילים?

אברהים צרצור: רצוי לשמוע את ראשי הערים, זה עדיף.

אברהים צרצור: לאחר מכן אם נרצה להוסיף משהו נוסיף.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני רוצה רק לחבר את הדברים החשובים שאמר חברי חבר הכנסת מסעוד גנאים לסוגיה שאנחנו עסקנו בה בוועדה כמה פעמים - - -

זבולון כלפה: סליחה, מההכרות שלי את המגזר בצפון ומעט בדרום.

זבולון כלפה: אני מטפל בישוב אחד, השבוע ביום חמישי אני אעלה לישובים בצפון, סיור ב-7 ישובים של בני מיעוטים, בדואים ערביים.

זבולון כלפה: <קריאה:> זה ליד, התחילו לבנות שם.

זבולון כלפה: אני יודע.

זבולון כלפה: <קריאה:> הזמינו אותם לדיון כאן.

זבולון כלפה: אני יזמתי את הדיון פעמיים.

זבולון כלפה: נכון היינו בדיון.

זבולון כלפה: בכל אופן בדרום, יש לי חבר מוחמד אל-נבארי בישוב חורה, ברהט דרום יש שכונה יפיפייה של 4,500 יחידות דיור.

זבולון כלפה: התחילו אותה לפני 10-12 שנה בערך, בונים שם מאוד יפה ולפי היתרים, הכול לפי הכללים, אין שם חריגות, העסק עובד פנטאסטי.

זבולון כלפה: אני רואה שהתהליכים די מוטמעים - - -

דב חנין: הלוואי.

דב חנין: אני לא מתווכח - - -

זבולון כלפה: קודם, את העובדות שאני ראיתי בעיניים אני אומר לך.

דב חנין: אני לא מתווכח עם העובדות ואני שמח על כל מקרה חיובי.

דב חנין: אני רוצה להפנות את תשומת ליבך אדוני היושב ראש למצב מאוד מתסכל בו יש הרבה מאוד ישובים ערביים, דנו בו בוועדה בעבר.

דב חנין: אני מדבר על מצב שלכאורה הכול בסדר, יש שטח שיפוט, יש אפילו תכנית והכול בסדר, התכנית בסדר גמור מבחינה תכנונית.

דב חנין: למה היא לא יכולה לצאת לפועל, כי אין פתרונות קצה.

דב חנין: למשל אין פתרונות קצה של ביוב.

דב חנין: זה לא קשור למועצה, המועצה מבחינתה רוצה לקדם.

דב חנין: גם אין בעיה תכנונית, אין בעיה של שטח, יש הרבה הרבה צרכים ופתרונות הקצה לא קיימים.

דב חנין: למה אני מעלה את זה בישיבה הזאת, מכיוון ששמעתי מאוד בברכה על ישיבה שהתקיימה בין השרים הרלוונטיים, שר האוצר - - -

זבולון כלפה: הסכמי גג?

דב חנין: לא הסכמי גג, אלא תכנית שאושרה גם בקבינט הדיור השבוע להסרת חסמים שמונעים בנייה משמעותית בכל מיני ישובים.

דב חנין: אני מברך על כך, לפעמים אלו חסמים של תחבורה, לפעמים אלו חסמים של ביוב, לפעמים חסמים של תשתיות.

דב חנין: אותו דבר צריך לעשות בכל הישובים הערביים, להסתכל רוחבית על כל המפה מצפון עד הדרום ולראות איפה אנחנו תקועים בגלל פתרונות קצה.

דב חנין: לתת את הכסף הדרוש, ההשקעה הציבורית הנדרשת כדי לקדם את פתרונות הקצה.

דב חנין: אז אתה מייצר מצב שבו אלפיים, אני לא מגזים במספר אלא להפך אני מצמצם בו, אלפים רבים של יחידות דיור יכולות לצאת לדרך בכל הישובים הערביים החל מהמשולש ועד הגליל.

זבולון כלפה: אני מציע לך, חבר הכנסת דב חנין, להצטרף לועדת המשנה של ועדת הכספים, כמו שעשינו עכשיו לגבי ערב אל נעים שני דיונים, אגב התוצאה של זה היא שיש עבודות בשטח והעסק הולך ומתקדם.

זבולון כלפה: כרגע גומרים את האיגום התקציבי לגבי היתרה שחסרה.

זבולון כלפה: בזמנו הוצגה תכנית, לא פה אלא בוועדת הכספים, הוצגה תכנית לגבי ערב אל נעים עם כל החסמים והבעיות.

זבולון כלפה: הדיון התקיים בחודש פברואר, הדיון השני התקיים לפני שבועיים.

זבולון כלפה: בין הדיון הראשון לשני נעשתה עבודה עם משרדי הממשלה השונים.

זבולון כלפה: רוב התקציב יש, עדיין חסר חלק קטן שאמור להיות מושלם בשבועות הקרובים, בפועל העבודות בשטח כבר מתקיימות.

זבולון כלפה: אני רוצה להאמין שבשנת 2014-15 היישוב הזה יהיה במקום אחר לגמרי.

זבולון כלפה: השבוע אני אעשה את אותו דבר לגבי 7 ישובים אחרים בצפון, ישובים של בני מיעוטים בלבד מתוך הבנה שזו חולייה חלשה שצריכה את הגיבוי שלנו בכנסת.

זבולון כלפה: אני רואה בזה חובה ולכן אני עושה את הדבר הזה.

זבולון כלפה: אני אשמח שתצטרפו אלי גם כן, תתנו לי גם גיבוי בדברים האלה.

זבולון כלפה: אני אומר לך שוב, שורש העבודה, שורש העניין בנקודות שאמרת כרגע.

זבולון כלפה: כלומר, יש תכניות והכול בסדר אלא מה, יש חסמים.

זבולון כלפה: זה נדחה ממשרד למשרד למשרד ודברים לא זזים.

זבולון כלפה: אנחנו מביאים את האנשים, מזמנים את כולם לדיונים, שומעים את כל משרדי הממשלה, שולחים אותם לעשות שיעורי בית.

זבולון כלפה: הם חוזרים אחרי חודשיים-חודשיים וחצי לדיון מעקב, האמן לי, מגיעים לפתרונות.

<עטא אבו מדיעם: אני סגן ממלא מקום של ראש עיריית רהט.

<עטא אבו מדיעם: אני ממונה על תיק ההנדסה, הרחבה, תכנון, אני יושב ראש ועדת משנה לתכנון בנייה שהיא הוועדה הערבית הראשונה שתקבל הסמכה לתיקון החקיקה החדש ל"חוק תכנון ובנייה" בעז"ה.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו מדברים על סוגיה, אם אתה חרוץ חבר הכנסת - - -

זבולון כלפה: לא כל כך חרוץ.

<עטא אבו מדיעם: גם חברי הכנסת, להשתדל להביא לפתרונות לנושא של הגבולות והרחבות מפות הגבול של כל ישוב וישוב על פי צרכיו.

<עטא אבו מדיעם: לנו יש בעיה סבוכה עם השכנים הטובים שלנו 'בני שמעון', כרגע זה זועק לשמיים.

<עטא אבו מדיעם: יש לנו ועדה שמינה שר הפנים - - -

זבולון כלפה: ועדת גבולות.

<עטא אבו מדיעם: ועדת גבולות.

<עטא אבו מדיעם: רהט כרגע היא עם 60 אלף תושבים - - -

זבולון כלפה: אבל אם יש ועדת גבולות הוועדה כאן לא תוכל להתערב בזה.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו נגיד איפה התקלה.

<עטא אבו מדיעם: התקלה הראשונה היא ששר הפנים דאז אלי ישי חתם על הסכם שהוא כביכול לשטחים שעל פי המפה שהוא חתם עליה, היו אמורים ל - - -

זבולון כלפה: צומת רהט-להבים.

<עטא אבו מדיעם: דווקא למדנו מכפר קאסם, הכניסה הכלכלית של העיר אמורה לעבור ב-2005 לשטח שיפוט של רהט.

<עטא אבו מדיעם: משום מה השכנים שלנו מתנגדים.

<עטא אבו מדיעם: הסיבות שלהם בוועדת הגבולות אינן משכנעות.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו אומרים חד וחלק - - -

זבולון כלפה: בשביל זה יש וועדת גבולות, כך אני מבין.

<עטא אבו מדיעם: לא.

<עטא אבו מדיעם: לא.

זבולון כלפה: אז לא הבנתי - - -

<עטא אבו מדיעם: הבעיה היא שהמנדט של וועדת הגבולות שקיבלה את המנדט משר הפנים, היא פשוט עיוות לעיר רהט.

<עטא אבו מדיעם: היא מוסרת מהצד הצפוני ומהצד הדרומי של העיר שטחים שתפוסים על ידי שני שבטים.

<עטא אבו מדיעם: רהט ובכניסה מול שובל יש גם משפחה אחרת.

<עטא אבו מדיעם: כלומר, מרחיבים אותנו בשטחים תפוסים ומאוכלסים - - -

זבולון כלפה: לכיוון בית קמה.

<עטא אבו מדיעם: לכיוון בית קמה.

<עטא אבו מדיעם: ויש לך את השבט מדרום - - -

זבולון כלפה: מה זה מדרום?

זבולון כלפה: מול משמר הנגב?

<עטא אבו מדיעם: כן.

<עטא אבו מדיעם: ההרחבה שנותנים לנו כביכול היא כלום, היא מעמסה, עם אנשים, עם עוני, עם הרבה בנייה בלתי חוקית - - -

זבולון כלפה: אתה מחפש מקורות תעסוקה.

<עטא אבו מדיעם: קודם כל אני מחפש פתרון גבולות.

<עטא אבו מדיעם: הצרכים שלנו - - -

זבולון כלפה: אני רוצה להבין, הוקמה לפי דבריך וועדת גבולות - - -

<עטא אבו מדיעם: חד צדדית.

<עטא אבו מדיעם: מינה אותה שר הפנים לפי הבקשה שהוגשה מ'בני שמעון', רוצה למסור שטחים.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו נעדרנו מהישיבות האחרונות מאחר ואנחנו באים להגיד לכם כאן שהבקשה שלנו היא, או להקפיא את עבודת וועדת הגבולות או לחלופין להכיר בצרכים שלנו.

<עטא אבו מדיעם: ביקשנו ממשרד הפנים שירחיב את המנדט של הוועדה לפי הצרכים של הישובים שלנו.

<עטא אבו מדיעם: כי מה, לא יכול להיות ששכנים שלנו מתעלמים מהסכמים שאומרים שהם חייבים למסור לנו בשנת 2005, השכנים 'בני שמעון' חייבים למסור לנו שטח "עידן הנגב" הצפוני בלי שום הסברים.

<עטא אבו מדיעם: לחלופין מוסרים לנו שטחים שהם תפוסים.

<עטא אבו מדיעם: הבאנו לכם כאן את המפות.

<עטא אבו מדיעם: אלו שטחים תפוסים, ומה אני אעשה עם השטח הזה?

<עטא אבו מדיעם: ש'בני שמעון' יכירו בהם כשכונות או ככפרים שיהיו תחת ריבונות 'בני שמעון', מה הוא מעמיס עלי?

<עטא אבו מדיעם: אנחנו רוצים את התערבות ועדת הפנים מול משרד - - -

דב חנין: שאלת הבהרה, המנדט של ועדת הגבולות הוא מצומצם רק להיבטים הבעייתיים ואין לה מנדט לשאול את השאלה של אותו אזור פוטנציאלי של תעשייה עליה דיברת, זה לא במסגרת המנדט של הוועדה?

<עטא אבו מדיעם: זה במסגרת ואסור שזה יהיה במסגרת, מכוח ההסכם הוא אצלנו.

<עטא אבו מדיעם: הם פשוט חד-צדדיים.

<עטא אבו מדיעם: 'בני שמעון' הגישו בקשה, את האדמות האלה אני רוצה כדי להרחיב את שטח רהט.

זבולון כלפה: אני מבקש לצורך השלמת התמונה.

זבולון כלפה: אותו אזור תעסוקה, תעשייה "עידן הנגב" הוא אינו מתנהל בשיתוף שלכם איתם?

<עטא אבו מדיעם: הוא מתנהל במשותף, אבל הדרומי לפי ההסכם הוא בדרך, וגם להקים בית חולים, הוא יישאר בשטח השיפוט של 'בני שמעון'.

<עטא אבו מדיעם: הצפוני, מכוח ההסכם צריך לעבור לרהט, הוא בכניסה, הוא בסלון העיר, הוא בפתח העיר ולא יכול להיות שבונים שותפות כלכלית בנגב ופתאום מתנערים מהסכם.

<עטא אבו מדיעם: לא רק זאת, אלי ישי שר הפנים דאז, חתם על המפות.

<עטא אבו מדיעם: היום אנחנו בבעיה סבוכה.

<עטא אבו מדיעם: האכלוס – אני אדבר על האכלוס.

<עטא אבו מדיעם: אתה היית בדרום רהט, בדרום רהט אנחנו אוכפים את החוק כמו שאמרת חבר הכנסת מסעוד גנאים, אנחנו אפילו רוצים לשבר את אוזניכם ולהגיד שכמעט כל יום, לפי הסטטיסטיקה, יש לנו היתר וחצי, כלומר כל יומיים יש לנו שלושה היתרי בנייה.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו עוברים את ה- 400 היתרי בנייה בשנה, זה אומר שאנחנו מתקדמים ל-500-600 יחידות דיור בשנה.

<עטא אבו מדיעם: אבל הגידול הטבעי שלנו עם הפזורה, כרגע מגישים למשרד הפנים בקשה כדי לתת מענה לגידול הטבעי.

<עטא אבו מדיעם: בשנת 2040 הוא יכול להגיע ל- 137 אלף נפש ברהט עם הפזורה שלה.

<עטא אבו מדיעם: השטח שאנחנו הגשנו - - -

זבולון כלפה: אבל היתר בנייה הוא לא לנפש אחת, היתר בנייה הוא למספר נפשות.

<עטא אבו מדיעם: כן.

<עטא אבו מדיעם: לגבי השטח שאנחנו מבקשים כרגע לצרף לרהט, אנחנו רוצים את תמיכתכם, הוא בסך הכול 8,571 דונם ברוטו.

<עטא אבו מדיעם: ברוטו כולל שטחים לתמורה.

<עטא אבו מדיעם: אם אתם תעזרו לנו לסיים את הסכסוך והקונפליקט הקיים זה ייתן מענה לעיר שנמצאת בתנופת בנייה, זה ייתן מענה לאכלוס לאלפי משפחות שתהייה להן קורת גג.

<עאדל בדיר: ראש עיריית כפר קסאם ודובר ועד ראשי הרשויות הערביות במדינה.

<עאדל בדיר: כבוד היושב ראש, חיפשתי בגוגל 'הסכם גג'.

<עאדל בדיר: עכשיו שמתי בגוגל 'הסכם גג' כדי למצוא מענה.

<עאדל בדיר: ראיתי 'הסכם גג מודיעין', 'הסכם גג ראש העין', יש אשקלון, קריית גת, קריית ביאליק, ראשון לציון ואין אף ישוב ערבי.

<עאדל בדיר: השאלה למה?

<עאדל בדיר: זה לא עניין שיש סיכוי שנקבל הסכמי גג.

<עאדל בדיר: קודם כל, כנראה אנחנו צריכים לחלק את המדינה לא ליהודים וערבים, לשתי מדינות, תקציב ומדיניות לשנות ה-80 שזה שייך לרשויות הערביות והחלשות ותקציב ל2020 לרשויות היהודיות.

<עאדל בדיר: אנחנו עדיין נלחמים לאשר לנו תכניות מתאר כדי לפתור את בעיית הדיור.

<עאדל בדיר: כבר עברו אותנו בשנת אור הרשויות היהודיות, מתמרצים אותן כדי שתסכמנה לתכניות המתאר או שתסכמנה לבנות לזוגות הצעירים.

<עאדל בדיר: אנחנו כאילו חיים בעולם אחר.

<עאדל בדיר: יש שלושה נושאים שקשורים, תבוא לכפר קאסם, הבעיות של כפר קאסם הן בעיות שהן נכונות לכול הרשויות הערביות.

<עאדל בדיר: נבוא לבקש הסכם גג, אבל בכלל אין לנו עוד תכניות מתאר, ואם תהיינה לנו תכנית מתאר מורחבת תחום השיפוט לא מאפשר לנו להיכנס לתחום הסכם גג.

<עאדל בדיר: זאת אומרת, שאתם באים ואומרים 'יש רוח חדשה בממשלה ובמשרדי הממשלה' לתת הזדמנות שווה לתושבים הערביים כדי להתחיל במרוץ.

<עאדל בדיר: אבל מה אומרים להם, בקטע הראשון אנחנו מתחילים מאותו קו, אבל מה לעשות, זה נכנס למרוץ, היהודי עם הרשות היהודית, בנקודת הזינוק הוא מתחיל מרופד במסלול ואצלנו עד שהוא מתחיל הוא מתחיל בבוץ, הנעליים שלו מלאות בוץ.

<עאדל בדיר: יש שלושה תחומים שצריכים לבוא לפתרונם כל אחד בפני עצמו ולא צריך לקשור האחד בשני.

<עאדל בדיר: אולי תגידו שעד שנסיים את תחומי שיפוט ייקח לנו 20 שנה, אז מה, אז נתחיל בתכניות המתאר?

<עאדל בדיר: לכל רשות ערבית יש תחום שיפוט, בינתיים תחום שיפוט מוגדר, צריך להתחיל לטפל בתחום השיפוט הזה כדי לאשר את תכנית המתאר.

<עאדל בדיר: תכנית המתאר מאושרת בממוצע ברשות הערבית מעל 20 שנה.

<עאדל בדיר: בוא נגיד שהממוצע הלא אשכנזי, האשכנזיות תוך 3-5 שנים, 6-10 שנים ברשויות ממוצא ספרדי –זה בדוק.

<עאדל בדיר: ברשויות הערביות זה מעל 20 שנה, עד שמגישים, עד שמאשרים ועוד.

מסעוד גנאים: אתה מתכוון 20 שנה מאז שמגישים.

<עאדל בדיר: מצבו של כפר קאסם טוב.

<עאדל בדיר: מאז שמגישים אותה זה 20 שנה.

<עאדל בדיר: בכפר קאסם תכנית המתאר - - -

זבולון כלפה: סליחה, הזמן שלנו קצוב.

זבולון כלפה: זה חלק מהבעיה של הדיון.

<עאדל בדיר: חבר הכנסת מסעוד גנאים דיבר על שני תחומים שהם באמת חשובים, תחום השיפוט ותכניות המתאר.

<עאדל בדיר: אני אדבר על החלק השלישי שלא צריך לחכות לו והוא חלוקה בהכנסות.

<עאדל בדיר: בכפר קאסם יש את אזורי התעשייה או מוסדות ציבוריים שהם כמו תחנות רכבת שהוקמו על אדמות, לא רק ההיסטוריות, אדמות שגובלות - - -

מסעוד גנאים: הפרויקטים הלאומיים.

<עאדל בדיר: כן, הפרויקטים הלאומיים שגובלים בתוך - - -

זבולון כלפה: מה שנקרא 'הצדק החלוקתי'.

<עאדל בדיר: כן.

<עאדל בדיר: אז יש אזורי תעשייה.

<עאדל בדיר: למשל בכפר קאסם ניתן אזור התעשייה שגובל בתוך תוכו של כפר קאסם, הוא ניתן ב-1959 שאז היה משטר צבאי.

<עאדל בדיר: כלומר אי אפשר להישען על זה.

<עאדל בדיר: מה לעשות זה ניתן בשנת 1959 ואפשר לתקן.

<עאדל בדיר: צריכה להיות חלוקה של ההכנסות.

<עאדל בדיר: לוועד הרשויות הערביות הייתה בפגישה עם שר הפנים, אז כדף הכנה ראיתי שהכול מענקי חוץ, ככה בסעיף האחרון בכיתוב קטן, 'תכניות מתאר'.

<עאדל בדיר: אפילו מתביישים על זה.

<עאדל בדיר: אנחנו לא צריכים להישען כל הזמן על מענקים, צריכה להיות לנו עצמאות כלכלית וזה מתחיל מתחומי שיפוט ותכניות מתאר וחלוקה בהכנסות.

<עאדל בדיר: תודה.

זבולון כלפה: תודה רבה.

<עאסי מחמוד: ראש העיר כפר ברא.

<עאסי מחמוד: חברי ועמיתי דיבר על תחום השיפוט וגם אני אגע בנקודה זו.

<עאסי מחמוד: בכפר ברא יש לי 700 דונם שהם בבעלות של תושבי הישוב בתחום השיפוט של דרום השרון.

<עאסי מחמוד: כל ראשי הרשויות, קודמיי, הלכו לוועדות גבולות, לחמש וועדות גבולות שהחליטו פה אחד בעבר שהתחום השיפוט צריך לעבור לכפר ברא ושאין הצדקה שזה יהיה לדרום השרון – לא היא אף שר שהיה מוכן לחתום, השר אחרי שהחליט על הקמת ועדה חדשה.

<עאסי מחמוד: הגעתי לתפקיד לפני קדנציה, אמרתי, מה אני אמשיך בגלגול הזה ואני אסיים את הקדנציה עם וועדות'?

<עאסי מחמוד: אמרתי לעמיתי דנגו', אמרתי 'בוא נעשה משהו אחר, נעשה חתונה, אתה עם תחום השיפוט ואני עם הבעלות, נקים אזור תעשייה משותף שיהיה תקדים.

<עאסי מחמוד: ערכנו מכרז וחשבנו שאנחנו, אגב בהסכם היה שוקי אמרני שהיום הוא המנכ"ל, הוא היה נשיא הכבוד.

<עאסי מחמוד: שושבין החתונה.

<עאסי מחמוד: לצערי הרב אני מגיע למחוז מבסוט עם כל התכנית שאנחנו מגישים, מגיע עם התכנית ומספר ונואם במשך חצי שעה על אזור תעשייה משותף, דו-קיום, שלום, מתחילים בעסקים, הוא מסתכל ואני חשבתי שאני מדבר יפה.

<עאסי מחמוד: סיימתי ואז הוא אמר 'טעית בכתובת, אתה לא במרכז פרס לשלום'.

<עאסי מחמוד: הוא אמר 'זה לא מקובל עלינו'.

זבולון כלפה: באיזו טענה, מאיזו סיבה?

<עאסי מחמוד: לא יודע, היו כל מיני טענות תכנוניות שאני לא רוצה - - -

זבולון כלפה: זאת אומרת משיקולים מקצועיים.

<עאסי מחמוד: אני לא יודע אם משיקולים מקצועיים.

<עאסי מחמוד: לדעתי משיקולים שהם לא מהעניין בכלל.

<עאסי מחמוד: מה זאת אומרת - - -

זבולון כלפה: יכול להיות שזה משיקולים מקצועיים.

זבולון כלפה: למה לא?

זבולון כלפה: אגב, יכול להיות שאתה וראש המועצה השכן שלך מוטי רואים את האינטרס שלכם, בא משרד הפנים הממונה על המחוז ואומר 'תקשיבו, אני מסתכל בראיה רחבה יותר.

זבולון כלפה: אני רוצה לעשות אזורי תעשייה גדולים יותר, צמודים לצמתים מסוימים בגלל נגישות, בגלל כניסה ובגלל אלף ואחד דברים'.

זבולון כלפה: אני לא מכיר את המקרה הספציפי.

<עאדל בדיר: בוא אגיד לך משהו קטן.

<עאדל בדיר: עד שאני בא ורוצה לעשות סדר, הרי ממילא כל השטח שאיתו באתי הוא כבר חממות שהפכו להיות סככות והכול תעשייה פרטיזנית, אני באתי לעשות סדר.

<עאדל בדיר: אם אני כבר בא לעשות סדר, אז מה, זה יישאר ככה ללא סדר, ללא ארנונה, ללא אכיפה?

<עאדל בדיר: זה כאילו הכול שטח פרוץ.

<עאדל בדיר: אם אני כבר בא לעשות סדר ויש הזדמנות לעשות סדר על דבר קיים, אני בא לתכנן אותו ולעשות אותו כמו שצריך.

<עאדל בדיר: למה לא? באמת, חקלאות אין, מכסות מים אין, השטח הפך להיות טרשים, אז הוא יישאר שטח טרשים ללא שום עיבוד לא חקלאי ולא תעשייה?

<עאדל בדיר: מה - - -

זבולון כלפה: תודה.

זבולון כלפה: הזמן שלנו מתקצר ואנחנו רוצים לשמוע את האחרים.

זבולון כלפה: עוד שני דוברים אחרונים כאן ואחר כך ניתן - - - <קריאה:> אני רק רוצה להזכיר לו שמוטי בירך על הסכם.

<עאדל בדיר: בוודאי.

<עאדל בדיר: אני אמרתי את זה.

<עמרא כנאנה: ראש מועצת יפיע.

<עמרא כנאנה: אני אדבר בכללי.

<עמרא כנאנה: כל הנושא של הרחבת תחום שיפוט עולה מראשי הרשויות המקומיות, מהצורך למציאת פתרון אמיתי בעיקר למצוקת המגורים, מצוקת התעשייה ובעיקר מצוקת התעסוקה של עסקים קטנים שמהווים מטרד והפרעה גדולה כשהם נמצאים בתוך הישוב, גם מדאגה לרווחת התושבים לשטחי ציבור שאין לנו.

<עמרא כנאנה: אנחנו נתקלים כל הזמן בבעיה עם משרד הפנים שאומר 'יש לכם אדמות'.

<עמרא כנאנה: נכון, בהרבה ישובים יש אדמות שמספיקות לתכניות מתאר ל-50 ואולי ל-100 שנה, אבל צריך לזכור שרוב האדמות שנמצאות בתוך תחום השיפוט הן לא אדמות של המדינה.

<עמרא כנאנה: כמעט ואין אדמות של המדינה, הן אדמות בבעלות פרטית.

<עמרא כנאנה: המציאות ברוב היושבים, לא אגיד כל הישובים, אין יותר מ- 5% עד 10% מהתושבים שהם המחזיקים בקרקע, הם הבעלים של האדמה הפרטית הזאת.

<עמרא כנאנה: בדרך כלל על פי המסורת לא מוכרים, הם משאירים אותן לדורות הבאים, כל שלכ- 90% מהאוכלוסייה הערבית בישובים אין אדמה.

<עמרא כנאנה: מחיר השוק גבוה מאוד, אם בכלל תמצא לך מגרש, זו עלות גבוהה מאוד.

<עמרא כנאנה: עיקר הדרישה להרחבת תחום השיפוט היא להכניס בעיקר אדמות מדינה לצורך הקמת כל מיני פרויקטים של מגורים, תעשייה ותעסוקה כדי לפתור את המצוקה הזאת.

<עמרא כנאנה: כל עוד אין אדמות מדינה, אז מתחילים בבנייה לא חוקית, עוד תוספת חומה, עוד תוספת מקלט, גם כן בריחה לישובים שמקבלים.

<עמרא כנאנה: לא כל הישובים מקבלים.

<עמרא כנאנה: למשל, אצלנו בנצרת עילית מקבלים, אז כל תושב רמא, יפיע, נצרת והסביבה שיכול קונה לעצמו דירה.

<עמרא כנאנה: יש בכפר יונה דירות במחיר נמוך ואז בורחים לשם.

<עמרא כנאנה: אנחנו רוצים, רוב הישובים, אדמות מדינה על מנת לספק לאנשים שאין להם, הם כ- 90% ואם אני מגזים אז 85%, למצוא להם פתרון בעיקר פתרון דיור חוץ מהתעסוקה והתעשייה.

<עמרא כנאנה: בנוגע לתכניות המתאר לא אחזור על מה שחברי אמר, אבל צריך לומר עוד דבר אחד חשוב.

<עמרא כנאנה: אנחנו מגישים תכניות.

<עמרא כנאנה: יש לי תכנית של 4,000 יחידות דיור, אבל המימוש עצמו ייקח כל כך הרבה שנים.

<עמרא כנאנה: הבעיה העיקרית היא הבעלות הפרטית.

<עמרא כנאנה: הבעלות הפרטית, למי שיש 10 דונם מרשה לעצמו היום דירה אחת כדי לפתור בעיה של בן, אבל לא גובים היתרים אם יש שם עוד 30-40 דירות שנכנסות, הוא לא בונה אותן ולא גובים היטלים לא לכבישים, לא למים ולא לשום דבר אחר – אז נתקעים עם הביצוע עצמו.

<עמרא כנאנה: כאן צריך מחשבה משותפת עם הרשויות איך לפתור את הבעיה הזאת ואיך להתקדם בתכניות המתאר.

<מוסטפא נאטור: ממלא מקום ראש עיריית קלנסוואה.

<מוסטפא נאטור: אני מבקש להתייחס בקצרה לתכנית המתאר בקלנסוואה ולהצדיק את הדברים שאמר ראש כפר קאסם מר עדל.

<מוסטפא נאטור: אני מביא לדוגמה את תכנית המתאר של קלנסוואה שהתחילה בערך בשנת 1995, לפני כ-19-20 שנה.

<מוסטפא נאטור: עד היום תכנית המתאר לא אושרה.

<מוסטפא נאטור: גרוע מזה, אתה רואה שהמטרה של כל תכנית מתאר זה ליצור איכות חיים, להקל על התושבים מבחינת תכנית לחשוב על הדורות הבאים, למצוא פתרונות לצעירים.

<מוסטפא נאטור: תכנית המתאר בקלנסוואה יש לה כ- 1,000 התנגדויות, נכתבו מעל 1,000 התנגדויות כי היא לא עונה בכלל על הצרכים של התושבים, של הצעירים.

<מוסטפא נאטור: חבר הכנסת חנא סוייד היה מעורב בתהליך הזה.

<מוסטפא נאטור: נוצרה תכנית מתאר מאוד גרועה שאינה עונה על הצרכים של התושבים ולא נותנת פתרונות לדורות הבאים.

<מוסטפא נאטור: בשנת 1995 התכנון היה צריך אמור להתייחס עד לשנת 2020 ואנחנו בעוד חמש-שש שנים מגיעים ל-2020 ותכנית המתאר לא מאושרת.

<מוסטפא נאטור: אחת הבקשות שביקשנו הייתה שיורידו את תכנית המתאר מהפרק וייתנו לנו, לתושבי קלנסוואה, לתכנן תכנית מתאר שעונה על הצרכים שלנו.

<מוסטפא נאטור: לצערנו לא קיבלנו עד היום תשובה חיובית מהוועדה המחוזית של משרד הפנים.

זבולון כלפה: תודה רבה.

זבולון כלפה: ברשות

זבולון כלפה: כם אנחנו - - -

מסעוד גנאים: רק עוד נציג של מועצת טורעאן.

<סלאמה ואסים: אני ממלא מקום ראש המועצה.

<סלאמה ואסים: אנחנו עכשיו בכפר טורעאן אישרנו במועצה תכנית אב שנותנת מענה לטורעאן לשנת 2030.

<סלאמה ואסים: אבל גם אנחנו סובלים אותו דבר מבעיית תחום השיפוט.

<סלאמה ואסים: תכנית האב לא מתקדמת בגלל בעיית תחום שיפוט.

<סלאמה ואסים: הבעלות על המקרקעין היא של תושבי הכפר ותחום השיפוט הוא של המועצה האזורית גליל תחתון.

<סלאמה ואסים: אנחנו במשא ומתן שנמשך הרבה שנים, פעם הסכימו ופעם התחרטו, עם גליל תחתון לגבי השטחים האלה.

<סלאמה ואסים: אנחנו עדיין שנים נמצאים במשא ומתן שלא מתקדם וזה מעכב את תכנית האב.

<סלאמה ואסים: תכנית האב נותנת לכפר מענה בכל התחומים, בתחום התעסוקה, מסחר וגם בנושא המגורים אנחנו עובדים על שתי מפרטים במקביל.

<סלאמה ואסים: שוב, מה שמגביל אותנו הוא תחום השיפוט שמשתרע על כל הדברים של הכפר, - - -

זבולון כלפה: כביש 77 וגם הרכס של טורעאן מאחור.

<סלאמה ואסים: עכשיו יש לנו גם תכנון כביש כניסה לטורעאן מכביש 65.

<סלאמה ואסים: יזמנו אותו במסגרת תכנית אב, הוא נותן מענה חשוב לכפר מבחינת הכניסה וגם מבחינת אזור התעשייה - - -

זבולון כלפה: בכמה מדובר?

<סלאמה ואסים: 14 אלף.

<סלאמה ואסים: אנחנו גם מוגבלים מבחינת המצב הקיים.

<סלאמה ואסים: מהצד המזרחי של הכפר יש לנו תמ"א 14, יש מחצבה שבעשר השנים קדימה אנחנו לא יכולים להתפטר ממנה.

<סלאמה ואסים: מצד המערבי של הכפר אנחנו מוגבלים כתוצאה משמורת טבע.

<סלאמה ואסים: זו הבעיה.

זבולון כלפה: זו נחלתם של הרבה ישובים בארץ.

זבולון כלפה: אם בדיון הקודם היית בא היית רואה גם כל, זה כל הזמן.

<סלאמה ואסים: זו שמורת טבע ייחודית מאוד.

זבולון כלפה: מה לעשות, הארץ קטנה, אנחנו צריכים להגדיל אותה קצת.

<סלאמה ואסים: אני מבקש את התערבותם של הרשויות ומשרדי הממשלה ללחוץ על - - -

זבולון כלפה: בוא נשמע אותם.

זבולון כלפה: אהוד אתה תהייה אחרון הדוברים ברשותך.

זבולון כלפה: נתחיל עם משרד השיכון, הגברת סימונה טסטה.

זבולון כלפה: אני מבין שאין כאן נציג של משרד המשפטים.

זבולון כלפה: היה רשום ולא הגיע.

זבולון כלפה: לאחר מכן רמ"י (רשות מקרקעי ישראל) ולאחריו משרד הפנים.

זבולון כלפה: כמובן אתם מהשלטון המקומי.

זבולון כלפה: בבקשה סימונה.

זבולון כלפה: תתארי לנו קצת את התהליך, איך הוא מתגלגל אצלכם.

<סימונה טסטה: מבחינת חלוקת עבודה בין משרד הבינוי והשיכון לבין משרד הפנים, האחריות להרחבת תחומי השיפוט ותכניות מתאר נמצאות במשרד הפנים.

<סימונה טסטה: אני אבקש להתייחס לכמה דברים - - -

זבולון כלפה: אתם בעצם קבלני ביצוע אחרי שיש תכניות - - -

<סימונה טסטה: סליחה, אני לא אוהבת את הביטוי 'קבלני ביצוע'.

זבולון כלפה: סליחה, לא קבלני ביצוע, סליחה אני מוחק את זה.

<סימונה טסטה: התכניות המפורטות הן שלנו, תכניות מפורטות הן בקרקע פרטית והן בקרקע מדינה וכמובן אתרים שהם בקרקע מעורבת.

<סימונה טסטה: אני רוצה לומר בהיבט של תכניות מתאר, דבר אחד, משרד הבינוי והשיכון כן מקדם את הנושא של 'הרחבת ג'דיידה- מכר', אבל זו תכנית מתאר ארצית שעומדת בפני עצמה עם 8,000 יחידות דיור, אנחנו מקדמים אותה.

<סימונה טסטה: היא לקראת דיון, היא כמעט מוכנה - - -

מסעוד גנאים: העיר הערבית הראשונה?

<סימונה טסטה: כן.

<סימונה טסטה: היא לקראת דיון במועצה הארצית.

<סימונה טסטה: ההערכה שלנו, בתקווה שבמהלך חודש יולי זה יבוא לדיון במועצה הארצית.

<סימונה טסטה: דבר נוסף שאני רוצה להתייחס אליו זה מה שחבר הכנסת דב חנין דיבר והיא בעיית החסמים.

<סימונה טסטה: אכן אנחנו מודעים לנושא הזה.

<סימונה טסטה: באמת שאנחנו באים הן ברמה התכנונית והן ברמת הביצוע אנחנו נחשפים לבעיות של הביוב.

<סימונה טסטה: יחד עם משרד ראש הממשלה, חבל שנציג משרד ראש הממשלה לא נמצא - - -

זבולון כלפה: האמת שהם לא הוזמנו.

זבולון כלפה: יש שינוי כרגע, מי שטיפלה בזה עזבה את העבודה שם.

<סימונה טסטה: אנחנו עובדים עם הרשות לפיתוח כלכלי, נעים מנסף.

<סימונה טסטה: דיברנו על נושא החסמים ומנסים לקדם את הנושא הזה.

<סימונה טסטה: אספנו נתונים, מבחינתנו מבחינת המחוזות.

<סימונה טסטה: בימים האחרונים העברתי את הטבלה שהייתה לי עם הנתונים האלה למר משה גלרזי מלת"ב (מנהל תשתיות ביוב), עם בקשה להתייחס, אם יש נושאים שמקדמים או לא.

<סימונה טסטה: אנחנו נראה איך לקדם את זה.

<סימונה טסטה: בהחלט אנחנו רואים את זה לנגד עיננו.

<סימונה טסטה: אני חייבת לציין, הנושא של בעיות תחבורה כרגע לא היו מהנושאים המרכזיים שראינו אותן כחסמים מהותיים אקוטיים שצריך לטפל בהן ברמה הארצית.

<סימונה טסטה: לכל אתר יש את הבעיות שלו שאנחנו מנסים לקדם, לא ראינו עדיין, מזיכרוני מהטבלה.

<סימונה טסטה: אלו היו בעיות ביוב ולא בעיות תחבורה.

<סימונה טסטה: אני מתחברת לעניין שאמר ראש העיר יפיע, נושא של קרקע פרטית.

<סימונה טסטה: הצגתי כבר את העניין הזה בוועדה אחרת.

<סימונה טסטה: יש את החלטת הממשלה שאנחנו מנסים לקדם, החלטה 1539 ו-4432 שמאפשרת גם תכנון וגם סבסוד קרקע פרטית.

<סימונה טסטה: ראשי הרשויות פה, אני חושבת שרובם ככולכם, קיבלו תקציבים הן לתכנון קרקע פרטית כדי לקדם את תכנון קרקע פרטית ולמנוע מצב של בנייה בלתי חוקית, שיהיה אפשר להוציא ממנה היתרים.

זבולון כלפה: אתם מכירים את החלטות הממשלה האלה?

<עטא אבו מדיעם: יש לנו מתחם, קיבלנו 2 מיליון שקל.

<עטא אבו מדיעם: זו דוגמה קלאסית, 2 מיליון שקל, לנו יש כבר שני מתחמים: 7 ו-8.

<עטא אבו מדיעם: סיימו תכנון למתחם 8 עם 600 יחידות דיור, אנשים לא רוצים לשלם מס השבחה.

<עטא אבו מדיעם: זה תקוע, זה על הנייר.

<עטא אבו מדיעם: אם לא יתנו לאנשים שהם חייבים שם, שם זה קרקע פרטית.

<סימונה טסטה: כרגע אני מתייחסת לקרקע פרטית.

<סימונה טסטה: כבוד היושב ראש, יש דברים שהמדינה מנסה לקדם, יש דברים מסוימים שהם בעיה.

<סימונה טסטה: אני מתייחסת לבעיה משני היבטים - - -

זבולון כלפה: אין ספק שנצטרך כאן שילוב, זאת אומרת שגם התושבים יצטרכו להבין - - -

<עטא אבו מדיעם: משביחים להם את הקרקע פי 5 מהעלות כשהוא רכש אותה כקרקע חקלאית.

<עטא אבו מדיעם: אנשים פשוט לא רוצים להשקיע בזה.

זבולון כלפה: עם כל הכבוד אני חושב שחלק מהעבודה שלכם כראשי רשויות זה לדעת לעבוד עם האנשים ולהסביר להם.

זבולון כלפה: זה אינטרס.

זבולון כלפה: ברגע שהתכנית תאושר ערך הקרקע עולה.

<סימונה טסטה: נכון שבהיבט הזה אחד הדברים שפנינו למשרד הפנים אחרי דיונים בינינו, יש לנו קושי.

<סימונה טסטה: בנושא סבסוד קרקע פרטית אנחנו מאוד מעוניינים.

<סימונה טסטה: בשנתיים הראשונות של התכנית יצאנו בקול קורא לרשויות שהגישו אלינו בקשות לסבסוד קרקע פרטית לתכניות שכבר מאושרות.

<סימונה טסטה: ראינו שיש קושי מאוד גדול ביישום התכנית הזאת מאחר והסבסוד הוא על התקדמות בנייה.

<סימונה טסטה: כלומר, אתה לא מסבסד תשתיות, כי אם אין בנייה אתה לא מבצע תשתיות.

<סימונה טסטה: הרשויות באמת לא מצליחות להתקדם בתהליך הבנייה.

<סימונה טסטה: אי אפשר לכפות על בעל קרקע פרטית לקדם את הבנייה, לכן בעצם אי אפשר לקדם את הפיתוח, זה איזה ממשק.

<סימונה טסטה: אין מה לעשות, זו מציאות שהיא בעייתית וכרגע בידי הממשלה אין את כל הפתרונות.

<סימונה טסטה: אחד הפתרונות שחשבנו, אנחנו נתחיל ליישם את זה השנה, לקח לנו להבין ולחפש את הפתרונות הראויים כדי לסייע.

<סימונה טסטה: אחד הפתרונות שמצאנו זה לנסות באתרים מעורבים בהם יש קרקע מדינה וקרקע פרטית מכיוון שיש לנו יותר שליטה על השיווק של קרקע מדינה.

<סימונה טסטה: אנחנו יודעים כשיש שיווק יהיו גם יחידות והן יבנו.

<סימונה טסטה: באתרים מעורבים אנחנו נקדם עבודות פיתוח בקרקע הפרטית שמשרתות את שני החלקים.

<סימונה טסטה: כלומר, זה לא בנפרד קרקע פרטית וקרקע מדינה אלא יש הכלאה של המגרשים.

<סימונה טסטה: כך נמצא עבודות שאותן נסבסד, באמת בלי לבחון את יחידות הדיור שנבנות בקרקע הפרטית.

<סימונה טסטה: זה אחד הפתרונות שלנו.

חנא סוייד: ברשותך אדוני היושב ראש, יש לי שאלה למשרד הבינוי והשיכון.

חנא סוייד: שני הפרויקטים או שתי התכניות שמשרד הבינוי והשיכון מוביל בתקופה האחרונה, מה שנקרא 'מחיר מטרה' והסכמי גג, הסכמי על עם הרשויות המקומיות.

חנא סוייד: האם הדברים האלה מיושמים בישובים הערביים?

<סימונה טסטה: דיברו על הסכמי גג - - -

חנא סוייד: אני אוסיף לשאלה.

חנא סוייד: עד כמה שאני יודע משרד הבינוי והשיכון אפילו התחיל לתת עבור כל יחידת דיור שנבנית על קרקע פרטית 25 אלף שקל, אבל בסוף את הכסף לקח בחזרה כי הוא טען - - -

<סימונה טסטה: זה בדיוק תקרת הסבסוד - - -

חנא סוייד: תשמעי אותי עד הסוף ואחר כך תגידי כן או לא, כי את מה שאני יודע אני יודע מראשי רשויות.

חנא סוייד: בעצם רימו אותם כי אמרו להם 'קחו, זה במסגרת תרומה של משרד הבינוי והשיכון לפתח את התשתיות בשכונות החדשות', אבל בסוף אמרו להם 'אבל זה קרקע פרטית והבנייה לא מרוכזת בשכונה אחת, היא בכל רחבי הישוב ולכן לא מגיע לכם, תחזירו את הכסף'.

<סימונה טסטה: ממש, ממש, ממש לא.

חנא סוייד: אני שמח, אבל אני רוצה תשובה בדוקה.

<סימונה טסטה: הטעו אותך ואני אסביר מהי המשמעות.

<סימונה טסטה: כשהפעלנו את התכנית הזאת הגשנו קול קורא לרשויות ואמרנו תגישו לנו בקשות למתחמים לסבסוד קרקע הפרטית כשהמתחם הוא מינימום 10 יחידות דיור.

<סימונה טסטה: לא נתנו אף פעם תקציב מפוזר.

<סימונה טסטה: הגדרנו מתחם מסוים כשאמרנו שבו אנחנו נסבסד את עבודות - - -

חנא סוייד: מה זאת אומרת 'מתחם', הרי אתם יודעים שהבנייה בישובים הערביים, הגיע הזמן שתפנימו, זה לא איזה - - -

<סימונה טסטה: אבל אתה לא יכול לפזר עבודות - - -

חנא סוייד: רגע, רגע, תני להגיד מה שאני חושב ברשותך.

חנא סוייד: תראי, בכל זאת יש לכם ניסיון עם הישובים הערביים עשרות שנים.

חנא סוייד: אתם יודעים שהבנייה בישובים הערביים היא לא בנייה קבלנית והיא לא בנייה מרוכזת.

חנא סוייד: את מדברת על מתחם.

חנא סוייד: הדבר הזה, מתחם לא קיים ביושבים הערביים.

חנא סוייד: אין דבר כזה ששמו מתחם.

זבולון כלפה: חבר הכנסת חנא סוייד, היא מדברת מהצד של התשתיות.

זבולון כלפה: זה מה שהיא רואה, היא עדיין לא מדברת כרגע על הבתים.

חנא סוייד: היא מגדירה מתחם.

חנא סוייד: יחידת המדידה שלה היא מתחם.

חנא סוייד: זה לא קיים.

זבולון כלפה: כן, אני מבין אותך ואני מסביר לך שוב, בסוף התשתיות, אתה לא יכול לעשות תשתיות ולדלג מעל שטח מסוים - - -

חנא סוייד: לזה אני קולע.

חנא סוייד: אני רוצה להגיע בסופו של דבר לזה שצריך להתאים את התכניות למציאות בישובים הערביים, ולא לטעון בסוף שזה לא מתאים.

זבולון כלפה: את זה אני רוצה לומר, אם הבנתי נכון את הדברים של הגברת סימונה, בגלל המצב שאתה מתאר כרגע הם דווקא הלכו למציאות ולהגיד, 'רגע, בשטחים שיש לנו הכלאה של בעלויות, יש בעלויות פרטיות ויש בעלויות מדינה, בוא נייצר כאן איזה סוג של פתרון שנותן לנו קודם כול את האפשרות להעביר תשתיות בצורה מסודרת על כל השטח הזה.

חנא סוייד: השאלה אם זה מצליח וזה עובד.

זבולון כלפה: עכשיו נשמע.

<סימונה טסטה: אני מבקשת לומר שאחרי שנתיים שראינו אין את היכולת של הרשויות לממש את תקציב הסבסוד, לא לקחנו מהם את הכסף.

<סימונה טסטה: החוזה שנתחם עם כל אחת מהרשויות שקיבלה תקציב, בחוזה היה כתוב בפרוש שהכסף יועבר לרשות בהתאם לקצב עבודות הפיתוח וקצב התקדמות הבנייה.

<סימונה טסטה: אוקיי, לא לקחנו את הכסף.

<סימונה טסטה: ראינו שהם לא הצליחו לממש - - -

חנא סוייד: זה לא הדבר החשוב.

זבולון כלפה: עכשיו הגענו לחלק החשוב.

<סימונה טסטה: שנתיים אחרי שבחנו את התכנית וראינו, השנה אנחנו מתחילים ליישם את זה בנצרת ובסחנין - - -

זבולון כלפה: שאתם בעצם תבצעו בפועל.

חנא סוייד: זה לא פתרון.

<סימונה טסטה: אנחנו נבחן את זה עם הרשויות.

חנא סוייד: זה לא פתרון.

חנא סוייד: תאמיני לי, נצרת היא עיר שיש בה, ולו חלקי, את המושג הזה של בנייה מרוכזת, בנייה קבלנית.

חנא סוייד: 90% מהישובים הערביים שהם לא נצרת וסחנין, אני שומע את הסיפור הזה 4-5 שנים.

חנא סוייד: 90% זה לא נצרת ושם אין כלום.

חנא סוייד: תתאימו את התכניות שלכם למטרייה.

חנא סוייד: אתם לא יכולים לבכות כל הזמן שבעצם אתם מציעים תכנית והתכנית לא מתקבלת.

זבולון כלפה: הזמן שלנו הולך ומסתיים.

זבולון כלפה: יש לנו פה שני נציגי ממשלה שלא שמענו אותם.

זבולון כלפה: מי שחשוב ומשמעותי - - -

דב חנין: אולי לא תהייה בררה מלעשות לדיון הזה דיון המשך, כי יש כאן הרבה שלא דיברו.

דב חנין: <קריאה:> אדוני היושב ראש, ראש המועצה של זסר א-זרקא הגיע עכשיו הוא רוצה לדבר.

זבולון כלפה: לא.

זבולון כלפה: הוא לא יכול כעת לדבר.

דב חנין: אמר פה - - -

זבולון כלפה: חבר הכנסת דב חנין, אני מצטער מאוד כי חשוב לי לשמוע את עמדתם של שני משרדי הממשלה.

זבולון כלפה: אני חושב שהדיון הזה היה כפתיחה של הנושא.

זבולון כלפה: יכול להיות שצריך לאחר מכן לחשוב ביחד.

זבולון כלפה: מאחר ואני פועל במגזר הזה ומשתדל לסייע לא מעט, אני מוכן להיות שותף לדבר הזה.

זבולון כלפה: בוא נשמע את רמ"י ואת משרד הפנים כדי שנבין את התמונה.

זבולון כלפה: הבנו את הדברים ואני גם חושב שיש כאן התחלה של חשיבה והתמודדויות לא מעטות של אתגרים שהשטח - - -

<סימונה טסטה: התהליך הזה - - -

דב חנין: גברתי, לקראת הישיבה הבאה אבקש שתעשו כאן בדיקה לשאלה שהעלה כאן מר כנעאנה על הצורך למצוא, לאתר קרקעות מדינה ליד הישובים הערביים.

דב חנין: כי אותה תסבוכת שגברתי וחבר הכנסת חנא סוייד תיארו, זו תסבוכת רצינית.

דב חנין: אם היינו במצב שלכל ישוב ערבי היו גם קרקעות מדינה שניתנות לתכנון ולפעולה במתכונת אחרת, היינו במצב אחר.

<סימונה טסטה: יש.

דב חנין: 5%, זה כלום.

<סימונה טסטה: סליחה, המספר לא כל כך מדויק, אני לא יכולה להגיד - - -

דב חנין: 7%.

<סימונה טסטה: יש לא מעט ישובים שיש בהם קרקעות מדינה.

<סימונה טסטה: במרכז הארץ זה הרבה יותר בעייתי, בפריפריה יש ואנחנו מקדמים לא מעט תכניות.

<סימונה טסטה: אני רוצה - - -

<חיאם קעאדן: אני ראש רשות ואני אומר שכמעט ואין.

<חיאם קעאדן: אני איתרתי שטח - - -

זבולון כלפה: לא.

זבולון כלפה: לא.

זבולון כלפה: אנחנו נכנסים כאן לסוגיות.

זבולון כלפה: בבקשה נציג רמ"י.

זבולון כלפה: האם תוכל להחכים אותנו?

<דוד רשן דויטש: הנושא שעלה כאן הוא נושא תכניות מתאר.

<דוד רשן דויטש: באמת בחלוקת העבודה בינינו, אנחנו ברמ"י מתעסקים בעיקר בתכניות מפורטות שבאות אחרי תכניות מתאר.

<דוד רשן דויטש: אכן, בכל מדינת ישראל ולא רק במגזר הערבי, תכניות מתאר מהוות הרבה פעמים חסם להתפתחות הישובים.

<דוד רשן דויטש: אנחנו לא יכולים להתחיל עם מפורטות.

<דוד רשן דויטש: בכל מקום זה אותו דבר וזה נכון בכל מקום.

<דוד רשן דויטש: לגבי הסכמי הגג, שלא יהיו אי הבנות, כרגע מכיוון שנציג האוצר לא נמצא כאן ואני מצטער על זה, אם תשימו לב, הסכמי הגג נחתמים עם רשויות שהולכות לשווק אלפי יחידות דיור.

<דוד רשן דויטש: לא תמצאו רשות, מדובר על קריית גת עם 20 אלף יחידות לשנים הקרובות, או למשל על ראש העין.

<דוד רשן דויטש: לכן - - -

דב חנין: הם רוצים לשווק אלפי יחידות דיור, תנו להם את ההזדמנות.

<דוד רשן דויטש: לשווק זה אומר, תכנית מאושרת על קרקעות של מדינת ישראל.

<דוד רשן דויטש: מטבע הדברים, ראיתם את הבעיות המקרקעין ובעיות המתאר, אין.

<דוד רשן דויטש: אבל במקום שיהיה, אני לא יודע אם רהט יוצאת דופן.

<עטא אבו מדיעם: למה?

<עטא אבו מדיעם: רהט יכולה לעמוד בסטנדרטים האלה.

<דוד רשן דויטש: דבר שלישי, היה כנס גדול של ראשי רשויות עם שר השיכון ועם מנכל רמ"י, בו נאמר שרשויות - - - <קריאה:> עם שר האוצר, אל תשכח אותו.

<דוד רשן דויטש: לא שכחתי אותו, תאמין לי.

<דוד רשן דויטש: רשויות שרוצות לתכנן לעצמן ולוקחות אחריות, אותן אנחנו מממנים בהתאם לסוציו-אקונומי ובהתאם לזה שהם לא מקבלים מרשות אחרת.

<דוד רשן דויטש: זאת אומרת שמי שמקבל מהרשות או ממנהלת הבדואית תקציב לזה.

<דוד רשן דויטש: בכל מקום שרשות מקומית לוקחת על עצמה, יש כללים של האוצר ושלנו בהתאם לסוציו-אקונומי.

<דוד רשן דויטש: נדמה לי שרהט הגישה בקשות, אפילו אני אישית, לשני אזורים בתכנון עצמי.

<דוד רשן דויטש: אני חושב שהדברים האלה הם לגבי רשויות שלוקחות אחריות.

<דוד רשן דויטש: לגבי חסמים של תשתיות, ניסיתי לחשוב, כל אחד מכם שיורד מכביש 2 או 4 לכיוון פרדיס רואה מחלפון שיורד לכפר פרדיס, כי זה היה חסם לשיווק של מאות יחידות בפרדיס בחלק העליון מזרחי.

<דוד רשן דויטש: מדינת ישראל מתבצעת באזור ג'לג'וליה מתקן ביוב, הוא לא מיועד לג'לג'וליה, הוא מיועד לג'לג'וליה, דרום השרון, ואחרים.

<דוד רשן דויטש: אני לא יודע, אבל התמונה שהוצגה כאן.

<דוד רשן דויטש: נפתרים חסמים לעתים ברמה אזורית, חלקם מופיעים כחסמים.

<דוד רשן דויטש: אנחנו רואים את מכלול יחידות הדיור ומעלים את זה לאוצר.

<דוד רשן דויטש: הנושא האחרון, נושא המקרקעין.

<דוד רשן דויטש: - - -

דב חנין: יש לכם מפה ארצית של חסמים בישובים ערביים?

דב חנין: למשל חסמים של פתרונות קצה, ביוב זה האופייני.

דב חנין: יש מפה ארצית כזאת שנוכל לקבל בוועדה?

<דוד רשן דויטש: לא.

<דוד רשן דויטש: אני אסביר.

זבולון כלפה: בבקשה משפט סיום שלך, ברשותך.

<דוד רשן דויטש: משפט סיום, הבעיה הקשה ביותר זה המקרקעין.

זבולון כלפה: בעלויות על המקרקעין אתה מתכוון.

<דוד רשן דויטש: בעלויות.

<דוד רשן דויטש: הצענו הצעה ואני אתן דוגמה אחת.

<דוד רשן דויטש: קרקעות שהגענו בהסכם הקיבוצים באזור חריש, להחליף אותם ולשים אותם להגדלת בקא אל גרבייה בחלק הצפוני שלה.

<דוד רשן דויטש: זה ללא בקשה של בקע וללא דיון של אף אחד, כלומר במשרד פנימה - - - -

<חיאם קעאדן: סליחה, בכמה דונם מדובר?

<דוד רשן דויטש: אני לא רוצה לומר כי יש את כביש 6 שחותך את השטח.

<דוד רשן דויטש: הדברים האלה - - -

<חיאם קעאדן: אם אני לא טועה מדובר על 100 דונם.

<דוד רשן דויטש: את מה שקיבלנו חזרה מקיבוצים.

<דוד רשן דויטש: אנחנו רואים לאיזה ישוב זה יכול להתאים, ובמקרה הזה אנחנו אפילו הולכים להחליף קרקע.

זבולון כלפה: אנחנו כבר בחריגת הזמן.

זבולון כלפה: נשמע את משרד הפנים ולאחר מכן את מרכז השלטון המקומי.

<אהוד יוסטמן: אני ממנהל התכנון.

<אהוד יוסטמן: אנחנו עוסקים בתכניות המתאר.

<אהוד יוסטמן: יש כאן הרבה שאלות שעלו שנוגעות בהרבה תחומים.

<אהוד יוסטמן: אני אנסה לענות על מה שאני יכול בתחום העשייה שלנו.

זבולון כלפה: האם אתה יכול להתייחס למספר נקודות שעלו כאן תוך כדי הדברים.

זבולון כלפה: למשל, התמשכות התהליך - - -

<אהוד יוסטמן: לכול אני אתייחס, אני אתייחס רק לדברים שעלו.

<אהוד יוסטמן: קודם כל מוועדת אור, תודה לאל, יש שינוי מאוד גדול.

<אהוד יוסטמן: אני חושב שגם הזמן וגם הדברים שנאמרו.

<אהוד יוסטמן: מאז 2001 אנחנו מדברים על קידום תכנון מתאר ב-100 ישובים במגזר הערבי.

<אהוד יוסטמן: זה כאמור משנת 2001.

<אהוד יוסטמן: תכנון מתארי – אנחנו מדברים על קידום תכניות מתאר בישובים, 100 תכניות מתאר היום מקודמות, 65 מהן כבר בתוקף - - -

חנא סוייד: מכל התכניות, כמה ישובים ערביים?

<אהוד יוסטמן: כל הישובים הערביים, רשויות, כ-130 ישובים - - - <קריאה:> 30 עדיין לא נמצאים בתוך - - -

<אהוד יוסטמן: אני אגיד בדיוק.

<אהוד יוסטמן: 65 תכניות מתאר כבר בתוקף.

<אהוד יוסטמן: 35 מהן בתהליך מתקדם מאוד, ממש תוך שנה-שנתיים יאושרו.

<אהוד יוסטמן: 12 ישובים יוצאים עכשיו לתכנון במסגרת 30 הישובים שיוצאים לפרויקט של השנה הזאת.

<אהוד יוסטמן: בשנה הבאה עוד כ-7.

<אהוד יוסטמן: בסך הכול, כ-119 ישובים מתוך 130.

<אהוד יוסטמן: כך או כך, לא שאני חושב שהכול מושלם ולא שאני חושב שאין בעיות ולא שהתכניות הראשונות הן פחות טובות מהתכניות שאנחנו עושים היום, זה תהליך שהולך ומשתבח, הולך ומתקצר.

<אהוד יוסטמן: כמובן שלא עשינו שום דבר מ-1995 שנאמר כאן.

<אהוד יוסטמן: אני בכלל לא הייתי במשרד הפנים ואני זה שהתחיל את התכנית בקלנסוואה.

<אהוד יוסטמן: אני לא אכנס לנקודות.

זבולון כלפה: אהוד, 65 התכניות שהן בתוקף, מהרגע שהתחילו אותן ועד הרגע שקיבלו תוקף, כמה זמן בממוצע עבר?

<אהוד יוסטמן: היום לתכניות מתאר נקבע להן 3.5 שנים.

<אהוד יוסטמן: שנה תכנון, חצי שנה מסמכים ושנתיים בסטטוטוריקה וזה גם על פי הרפורמה, עכשיו נקבע מתוך הסטטוטוריקה של תכנית המתאר- סך הכול 3.5 שנים.

<אהוד יוסטמן: אני יכול לומר שאני קצת לא אהבתי, סליחה שאני אומר, את הניסיון להגיד 'יהודי, ערבי', אני יכול לומר לך שכול הישובים היהודים כולם היו במצב רע לפני שנים.

<אהוד יוסטמן: קריית שמונה, התכנית הייתה מאוד ישנה ונמחקה.

<אהוד יוסטמן: זאת הייתה מחלה שלא קשורה למגזר זה או למגזר אחר.

<אהוד יוסטמן: היה קושי בקידום של התכנית המתאר.

<אהוד יוסטמן: אני אומר את זה חד וחלק לפנים, זה נכון.

<אהוד יוסטמן: נעשתה עבודה מאוד גדולה ובמיוחד בשנים האחרונות לקיצור המספרים האלה.

<אהוד יוסטמן: אנחנו יכולים לתת אותם אחד לאחד - - -

באסל גטאס: אתה לא ענית לשאלה של היושב ראש.

באסל גטאס: הוא שאל כמה היה.

<אהוד יוסטמן: אני אענה, אני ממש לא מתעלם.

<אהוד יוסטמן: אני מכיר את הקשיים.

<אהוד יוסטמן: הדברים נמשכו, בזמנו גם 10 שנים, היו תכניות שנמשכו גם 10 שנים.

<אהוד יוסטמן: <קריאה:> גם 20 שנה.

<אהוד יוסטמן: אני לא יודע ואני לא רוצה לדבר על תקופות שאני לא הייתי במשרד.

<אהוד יוסטמן: אנחנו מדברים על תכניות עדכניות רק משנת 2000 ואילך כך שאין לי מה להתייחס לפני כי ממילא על מה שנעשה לפני צריך לעשות תכנית חדשה, כאילו לא נעשתה תכנית, גם איכות התכניות של אז היא האיכות של היום.

<אהוד יוסטמן: עדיין נקודתית יש תכניות בעייתיות.

<אהוד יוסטמן: צריך גם לומר שתמיד עשינו את זה בשיתוף ראשי הישובים.

<אהוד יוסטמן: נכון, לפעמים מתחלף ראש מועצה ולא רק במגזר שאומר 'מה שעשה קודמי לא מקובל עלי, אני חושב שצריך לעשות את זה אחרת'.

<אהוד יוסטמן: גם זה לגיטימי, אדם בא עם אג'נדה שהוא נבחר איתה וזה מותר לו.

<אהוד יוסטמן: לפעמים עשינו תכניות פעמיים ושלוש, זה לא פשוט.

<אהוד יוסטמן: מעבר לזה אני מבקש להתייחס מהר במספרים לדברים שנאמרו כי זה מאוד מאוד חשוב.

<אהוד יוסטמן: יש שני נתונים מאוד מאוד חשובים: תוספת השטח לפיתוח, אני לא מדבר כרגע על גבולות שיפוט, נבדיל כי זה כמה דברים שונים, תוספת השטח לפיתוח ממוצע בישוב במגזר הערבי הוא ,70% תוספת לשטח לפיתוח, לא ירוק, לכל ישוב בממוצע.

<אהוד יוסטמן: גבולות שיפוט - - -

חנא סוייד: בהשוואה לאיזה, ל-100?

<אהוד יוסטמן: נקודת המוצא של תכניות מאושרות.

חנא סוייד: ביחס לתכניות שהיו קודם?

<אהוד יוסטמן: כשאני בא לישוב ויש לו קו שמגדיר את כל התכניות המאושרות בישוב, הרי משם זו נקודת המוצא שלי לתכנית מתאר - - -

חנא סוייד: אני חושב שנקודת המוצא שלך צריכה להיות מה קיים בישוב ולא התכניות.

חנא סוייד: אתה יודע שהבנייה מקדימה את התכנון ב-20-30 שנה.

<אהוד יוסטמן: יש משהו במה שאתה אומר - - -

חנא סוייד: יש הכול.

חנא סוייד: כאן קבור הכלב.

<אהוד יוסטמן: לא.

<אהוד יוסטמן: רגע, זה הנתון שיש לי, - -

חנא סוייד: אני יודע, אתה עובד על הנייר.

<אהוד יוסטמן: לא.

<אהוד יוסטמן: אל תגיד את זה.

<אהוד יוסטמן: חבר הכנסת חנא סויד, אתה יודע, דווקא אתה יודע וגם העמותות שותפות אצלנו בתוך התהליכים, אתה יודע כמה אנחנו יורדים לשטח ומשקיעים מאמץ ללא לאות.

<אהוד יוסטמן: אני לא אומר שזה ללא דופי.

<אהוד יוסטמן: יש בעיות אמיתיות.

<אהוד יוסטמן: חבר הכנסת דב חנין דיבר, ממש נגע בנקודה חשובה, העניין של תכניות ביוב.

<אהוד יוסטמן: יש לי תכנית של מסר, מסר וסולם שני ישובים ששם 3.5 שנים אם לא 4 המסמכים מוכנים לתוקף ואני לא יכול לתת להם תוקף בגלל זה.

זבולון כלפה: אין לנו זמן.

זבולון כלפה: תתייחס בבקשה לדברים שלנו.

<אהוד יוסטמן: עוד שלושה נתונים:

<אהוד יוסטמן: גבולות שיפוט – בכל מקום שנדרש על פי תכנית המתאר או שהתכנון מצריך גבולות שיפוט, לא הייתה פעם אחת שלא פנינו להרחבת גבולות שיפוט.

<אהוד יוסטמן: זה כולל יותר משליש מהישובים, 44%, 44 מתוך 100 ישובים, הישובים פנו להרחבת גבולות שיפוט ואנחנו תמכנו בתהליכים של הרחבת גבולות שיפוט.

<אהוד יוסטמן: הופענו בפני הוועדות האלה, זה לא רק ענייני תכנון - - -

חנא סוייד: לא היה מקרה ששר הפנים אלי ישי אישר את הבקשה שלכם.

חנא סוייד: לא היה מקרה כזה.

<אהוד יוסטמן: לא נכון.

חנא סוייד: מה?

<אהוד יוסטמן: פשוט לא נכון.

חנא סוייד: תן לי דוגמה.

<אהוד יוסטמן: אני אתן לך מלא דוגמאות.

<אהוד יוסטמן: אני לא דובר של אלי ישי.

<אהוד יוסטמן: אני יודע את התכניות עצמן.

<אהוד יוסטמן: אני לא מדבר כאן עבור אלי ישי, עברו מעלי שישה או שבעה שרים בתקופה של עשר שנים.

<אהוד יוסטמן: אני אומר לך בפירוש שהרבה מאוד ישובים, אני אומר שב- 44 הורחב תחום השיפוט שלהם בהתאמה לתכנית המתאר.

<אהוד יוסטמן: אולי יש מקרה אחד מתוך ה-100 שלא נענה- - -

חנא סוייד: זה לא נכון.

חנא סוייד: אני לא רוצה להשאיר כאן מצב כאילו אתה יודע את העובדות יותר ממני.

<אהוד יוסטמן: נחליף מידע, אני אשמח לכך.

חנא סוייד: אני אומר לך באחריות מלאה שהשר אלי ישי לא חתם על הרחבת תחום שיפוט של רשות מקומית ערבית אחת.

<אהוד יוסטמן: אבל היו - - -

זבולון כלפה: בתחילת הדיון הציג כאן ממלא מקום ראש עיריית רהט מסמך עם חתימה מסודרת של אלי ישי.

זבולון כלפה: הוא הציג כאן.

זבולון כלפה: סליחה, סליחה, אנחנו בחריגת זמן גדולה מאוד.

זבולון כלפה: אני מבקש - - -

<חיאם קעאדן: גם קוקה אבו אל הוה יש אותו מקרה שהשר חתום והפקידים טרפדו את זה חמש שנים.

זבולון כלפה: אני מבקש אהוד, אם אתה יכול לומר לנו משפט סיכום מבחינתך.

זבולון כלפה: אתה מציג כאן תמונה שבעצם מראה שיש כאן מגמה של תנועה, סדר גודל של כ- 119 לפי החלוקה: 65, 35, 12 ו-7 – שפחות או יותר נמצאים בתוך השרשרת ויש עוד קרוב ל-11 ישובים - - -

<אהוד יוסטמן: שהם כולם קטנים מ-10,000 נפש, וגם רהט שיוצאים לתכנית מתאר.

זבולון כלפה: אני מציע בדבר הזה, קודם כל חבר הכנסת מסעוד גנאים, יש פה נתונים מאוד מעניינים.

זבולון כלפה: אני מבקש ממך, תחבור קודם למידע הזה כדי שנוכל לעבוד על בסיס.

זבולון כלפה: נראה את הדברים האלה לאחר מכן.

זבולון כלפה: בבקשה משפט אחרון שלך לסיכום ואחר כך נעבור לחיאם קעאדן.

מסעוד גנאים: נמצא כאן גם ראש העיר של זסר א-זרקא, אולי תיתן לו דקה.

זבולון כלפה: חבר הכנסת מסעוד גנאים, אני מבין, אבל אנחנו באיחור.

<אהוד יוסטמן: נקודה הכי חשובה לגבי רהט, מהלך תכנית המתאר הולך ונשלם, הוא הפתרון המלא, צריכים תכניות מפורטות.

<אהוד יוסטמן: זה עיקר המאמץ.

<אהוד יוסטמן: כמו שעשו מאמץ מאוד מרוכז כל ממשלות ישראל וגם משרד הפנים לעשות את הדבר הזה, לדעתי צריך לעשות מאמץ מאוד גדול ומרוכז במימון וקידום תכנון מפורט שייתן את המימוש לתכניות המתאר האלה.

<אהוד יוסטמן: רובן ככולן, למעט ישובים קטנים, לא נותנים היתרי בנייה.

<אהוד יוסטמן: אי אפשר.

<אהוד יוסטמן: זה דגש מאוד חשוב.

זבולון כלפה: חיאם, משפט אחד שלך להבנה שלך את הדברים, אתה כשלטון המקומי.

<חיאם קעאדן: צהריים טובים לכולם.

<חיאם קעאדן: אני שמח על הדברים שאהוד הציג.

<חיאם קעאדן: אני מציע שגם הדברים יעברו לחבר הכנסת מסעוד גנאים שיראה שהדברים מתקדמים ואיפה יש תקועים.

<חיאם קעאדן: אני רוצה לדבר יותר על הגדלת שטחי שיפוט.

<חיאם קעאדן: במגזר הערבי יש לנו בעיה בשטחי השיפוט.

<חיאם קעאדן: כמו שנאמר כאן על ידי מר מסעוד גנאים, האוכלוסייה גדלה והשטח נשאר אותו דבר.

<חיאם קעאדן: אני אישית רוצה להזכיר שתי בעיות.

<חיאם קעאדן: לפני שבוע הייתי בעראבה.

<חיאם קעאדן: יש בו 3,000 דונם ששייכים לתושבי עראבה.

<חיאם קעאדן: 3,000 הדונם הם תחת שיפוט מועצה אזורית משגב.

<חיאם קעאדן: שנים, - - -

זבולון כלפה: הם בוועדת גבולות עכשיו.

<חיאם קעאדן: כן.

<חיאם קעאדן: אני אומר לך שבכדי להגיע למועצה ברכב שלי לקח לי 20 דקות.

<חיאם קעאדן: הכבישים צרים, לחץ תנועה, האוכלוסייה עם השנים נלחצת.

<חיאם קעאדן: למה לא לתת להם את האדמות האלה?

<חיאם קעאדן: עד מתי?

<חיאם קעאדן: האנשים זקוקים לאדמות האלה.

זבולון כלפה: עם כל הכבוד, קודם זה עלה כאן ביחס לסוגיה אחרת.

זבולון כלפה: כשקיימות ועדות גבולות, אנחנו בשלב הזה לא עושים כלום, בוא נחכה לתוצאות.

זבולון כלפה: יושב צוות מקצועי, יראה, ישפוט, יבין את הדברים, יראה את התמונה הכוללת ויוציא את המסקנות.

<חיאם קעאדן: אני מקווה שהדברים ילכו איך שאתה מצייר אותם.

זבולון כלפה: כך אני מכיר אותם.

<חיאם קעאדן: אני יושב עם הרבה ראשי רשויות, היה מקרה של קווה בבא לוג'ה, אמרתי את זה, הוא הראה לי חתימה של השר להרחבת שטח שיפוט, כולו 120 דונם, ואף אחד לא מתייחס לזה.

<חיאם קעאדן: אף אחד לא מתייחס לזה.

<חיאם קעאדן: ראש העיר סיים את הקדנציה והוא רק מדבר על הסוגיה הזאת.

<חיאם קעאדן: המדינה, משרד הפנים צריכים בסוגיה הזאת לבוא לקראת האוכלוסייה הערבית.

<חיאם קעאדן: הלחץ על האוכלוסייה והמחסור באדמות הולכים וגדלים.

<חיאם קעאדן: צריך להתחיל לקחת את האדמות מהמועצות האזוריות שחופפות את הרשויות המקומיות ולהתחיל לקדם תכנון מסודר, מודרני שיענה על צרכי האוכלוסייה הערבית.

<חיאם קעאדן: תודה.

זבולון כלפה: ברשות

זבולון כלפה: כם אני רוצה לסכם את הדיון.

זבולון כלפה: אני חושב שקודם כל כהצעה לסדר זה היה מצוין כי הארנו זרקור על כל הסוגיה הזאת, היא סוגיה חשובה ויש בה מורכבות כזאת או אחרת.

זבולון כלפה: אני מציע פרקטית, אני חושב שיש לא מעט עבודה לכם חברי כנסת, אמרתי שאני מבחינתי מוכן להגיש את עזרתי.

זבולון כלפה: לדעתי אני יושב בשתי וועדות משמעויות, גם כספים וגם בפנים.

זבולון כלפה: אלו שני מקומות שכן יכולים לסייע בדברים הללו.

זבולון כלפה: יש לאסוף את המידע ואת הנתונים, יש כאן פרטנרים שמוכנים.

זבולון כלפה: בשלב הראשוני, הבסיסי הוא תכנית המתאר.

זבולון כלפה: לאחר מכן יבוא השלב הבא שהוא בעצם התכניות המפורטות שהן כבר פועל יוצא של הגורמים השונים בשילוב הרשויות.

זבולון כלפה: יש פה לא מעט עבודה, בסוף אתם כראשי רשויות, נבחרי ציבור, צריכים לעשות מול הציבור והקהל שלכם.

זבולון כלפה: לדוגמה מס השבח שאדם נדרש לשלם.

זבולון כלפה: לא יעלה על הדעת כי הושקע המון זמן, כסף, קידמו תכנית והתכנית קיבלה תוקף, אבל בעצם היא לא יכולה לצאת לפעול מכיוון שהאנשים כרגע לא מוכנים לשלם את מס השבח.

זבולון כלפה: צריכה להיות כאן גם עבודה מצדכם מול האנשים מצד אחד, וגם מצדכם בהעברת המידע הזה.

זבולון כלפה: אני מאמין שמפה אנחנו יוצאים לאיזו דרך.

מסעוד גנאים: אני מבקש בסיכום שיהיה דיון המשך בעוד חודש.

זבולון כלפה: ראשית, אנחנו בהצעה לסדר.

זבולון כלפה: חבר הכנסת מסעוד גנאים, אני מציע שלפני דיון המשך נעשה בינינו דיון ביניים ברמה הפנימית אחרי שאספת את המידע, ונראה לפי הצורך.

זבולון כלפה: דרך אגב, אפשר לעשות דיונים בוועדות אחרות.

זבולון כלפה: תודה רבה.

זבולון כלפה: סיימנו.