ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 85, 2014-06-17 14:00

יואל רזבוזוב: צהריים טובים לכולם.

יואל רזבוזוב: במסגרת ציון יום הסביבה בכנסת מקיימת היום ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות ישיבת מעקב בנושא: גינת קהילתיות כמנוף לקליטת עלייה.

יואל רזבוזוב: במיוחד לאחר שהשנה הצלחנו להשיג תקציב נוסף כי ראינו בפרויקט זה דבר נכון ודבר מאוד חברתי שיכול לעזור גם לעולים, ולא רק לעולים, להיקלט טוב יותר בחברה הישראלית.

יואל רזבוזוב: מי שעזר לדאוג לתקציב הזה הוא נשיא המדינה הנבחר, חבר הכנסת ראובן, רובי ריבלין.

יואל רזבוזוב: הוא זיהה גם את הפוטנציאל והצליח לעזור לנו להעביר את התקציב.

יואל רזבוזוב: מצטרף אלינו כעת חבר הכנסת יחיאיל, חיליק בר.

יואל רזבוזוב: אנחנו שנה אחרי, אנחנו מבקשים לראות מה קרה בשנה האחרונה.

יואל רזבוזוב: אני פחות או יותר מעודכן.

יואל רזבוזוב: קיימנו עם יאיר פגישה בעיריית נתניה ושמעתי על ההתקדמות.

יואל רזבוזוב: אשמח לחשוף את הדבר בפני הוועדה.

יואל רזבוזוב: ניתן את זכות הדיבור ליאיר קיימסקי, מנהל תכניות קהילה סביבה, אגף צעירים בג'וינט.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<יאיר קמייסקי: צהריים טובים, אפשר להגיד חג שמח, זה יום הסביבה בכל זאת.

יואל רזבוזוב: היום יש שני ימי חג, ציינו את יום צעירים והנוער וכעת את יום הסביבה.

<יאיר קמייסקי: אני מאגף צעירים, זה יוצא טוב.

<יאיר קמייסקי: אפתח בקצרה כי רוב החומר נמצא במצגת.

<יאיר קמייסקי: תוך כדי המצגת אנחנו נתייחס לתהליך.

<יאיר קמייסקי: היה תהליך מאוד מעניין של בניית קונספט.

<יאיר קמייסקי: התבצעה עבודה מאוד הדוקה עם משרד הרווחה והשירותים החברתיים שהוא הגוף המתכלל מבחינת תקציבי ממשלת ישראל.

<יאיר קמייסקי: בגדול, אנחנו פועלים ב-18 לרשויות בכ-35 גינות קהילתיות, זו מסגרת התקציבית.

<יאיר קמייסקי: המגמה, תוך שנה אנחנו מייצרים עוד שיתופי פעולה והרחבת הפעילות.

<יאיר קמייסקי: בעצם אנחנו בונים מודל מאוד ייחודי שהוא מודל בין תרבותי שמערב אוכלוסיות ותיקות עם אוכלוסיות של עולים חדשים, עולים מכל מיני סוגים.

<יאיר קמייסקי: זה דבר מורכב ומעניין.

<יאיר קמייסקי: אני מעריך שאנחנו בונים מודל נכון.

<יאיר קמייסקי: אנחנו באמצע תהליך ולא ארצה להקדים את הדברים שעולים בתוך המצגת.

<יאיר קמייסקי: אני מציע שנעבור למצגת.

יואל רזבוזוב: נעבור למצגת.

יואל רזבוזוב: הגברות נעמה לב רכזת גינון קהילתי בחברה להגנת הטבע ופזית שביד מנהלת קהילות בחברה להגנת הטבע.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<פזית שביד: צהריים טובים לכולם, אדוני היושב ראש וכל המשתתפים.

<פזית שביד: אני מבקשת להתנצל שאני לא אשאר עד תום הדיון כי במקביל מתקיים טקס "הגלובוס הירוק" ופרויקט הטבע העירוני שזכה.

<פזית שביד: אלו רק דברים טובים.

<פזית שביד: נזכיר שגם פרויקט הגינות הקהילתיות זכה לפני מספר שנים ב"גלובוס הירוק".

<פזית שביד: כמו שיאיר הציג, באמת בזכות הוועדה התאפשר לנו השנה להמשיך אתה מיזם ואת הנושא של הגינות הקהילתיות שלמעשה הוא יושב על תשתיות שפיתחנו.

<פזית שביד: ראיתי פה את נציגת המשרד להגנת הסביבה, זיוית, שעד לא מזמן שיתפנו את הפרויקט במשך ארבע שנים באמצעות המשרד להגנת הסביבה, קידמנו ובנינו את הפלטפורמות ואת התשתיות.

<פזית שביד: רואים כאן השותפים.

<פזית שביד: כרגע אנחנו נתמקד רק במיזם בזכות הסיפור שהוועדה בשנה שעברה גייסה.

<פזית שביד: הפרויקט למעשה נשען על שלושה גופים מרכזיים: משרד הרווחה שהוא המשרד הממשלתי, ג'וינט ישראל, יאיר שהציג ונמצא כאן אלי המנהל.

<פזית שביד: למעשה גם הם בסיפור הזה ברבה שנים, והחברה להגנת הטבע שעוסקת בגינות הקהילתיות ב-15 שנה.

<פזית שביד: חשוב לי להדגיש שהמיזם וגם הסכום הנהדר שהוקצה, כמובן שהדרישה בשטח היא יותר, יכול להתאפשר כאשר יש פלטפורמה וכשיש תשתית מתאימה.

<פזית שביד: בקצרה אבקש להזכיר את המטרה ששמנו יחד בשנה שעברה לעצמנו, היא כתובה והיא משתלבת עם כל התפיסה של נושא מדינת ישראל עם ה-OECD בכניסה לכל עניין מדדי איכות חיים.

<פזית שביד: הסיפור של גינה קהילתית כמנוף לשיפור איכות החיים, במקרה הספציפי הזה שילוב עולים בקהילה, הוא נושא מאוד חשוב, וחשוב גם בהיבטים אלו.

<פזית שביד: הפלטפורמה למעשה היא הגינה הקהילתית.

<פזית שביד: אם נתסכל אילו ערכים אנחנו יכולים להכניס בגינה הקהילתית, אני רק מזכירה לכולנו וכאן יושבים שותפים רבים ואנשים שעוסקים בפעילות כל הזמן, יש לנו הרבה מאוד היבטים.

<פזית שביד: אני אעבור בקצרה כדי להדגיש.

<פזית שביד: כמובן שהגינה הקהילתית היא פלטפורמה למפגש חברתי שמגבש מאוד את תושבי השכונה.

<פזית שביד: בהקשר של העולים היא מאוד נחוצה כי לא צריך לדבר, יורדים למטה ומתחילים לעשות.

<פזית שביד: היא מאפשרת הרבה מאוד פעילות התנדבותית.

<פזית שביד: אנחנו עוסקים הרבה מאוד גם עם קבוצות שבאות מחו"ל בכל הנושא של התנדבות למען הקהילה.

<פזית שביד: כל הרעיון של חיזוק הקשר הבין-דורי ובטח בקרב אוכלוסיית העולים, הוא צורך השעה כשהצעירים הרבה יותר מתערים בארץ והמבוגרים נתפסים ככאלה עם התפיסה של פעם.

<פזית שביד: דווקא סביב הגינה אפשר לייצר הרבה מאוד עבודה משותפת החל מהילד הקטן ועד לקשישה.

<פזית שביד: בכלל כל נושא של מעמד הקשישים בקהילה יכול להתעצם כי הרבה מאוד אנשים והרבה מאוד קשישים שאין להם מה לעשות מוצאים את עצמם פתאום במקום שהם חיוניים, שהם יכולים לעשות עבודה פשוטה מתחת לבית ואפילו לתרום.

<פזית שביד: בקרב האוכלוסייה האתיופית מאוד בולטת הסוגיה הזאת.

<פזית שביד: כל הנושא של הקשר והאימון עם מערכת הציבורית של העירייה, חשוב להגיד שבמשך כל השנים פיתחנו קשר הדוק עם הרשויות.

<פזית שביד: כפי שנאמר כאן, היינו בקשר עם עיריית נתניה, עיריית ירושלים, כל הרשויות שותפות ופתאום הגינה נתפסת כמקום שהעירייה מוכנה להשקיע משאבים.

<פזית שביד: העולה מרגיש שמישהו שם לב אליו ושמוכנים לתת לו משהו שהוא יכול להתחבר אליו בקלות ולהרגיש שייך ולא מנותק.

<פזית שביד: נושא האחריות האישית, ההבנה שאני אחראי על שטח שמתחת לבית השלי, שאני קשור לשכונה שלי, אני קשור לעיר שלי, אני הופך להיות מעורב, אני אחראי.

<פזית שביד: יש את כל הנושא של ערבות הדדית, עובדים שם יחד האחד עם השני למען הקהילה ולמען השני.

<פזית שביד: אנשים מחפשים, בטח קשישים ובטח עולים לא כולם מחוברים למחשב ל-WIFI, לצ'אט ולטלוויזיה, הנה הזדמנות למצוא איזה תוכן ראוי לשעות הפנאי וכמובן מי כמונו בחברה להגנת הטבע מרגישים מאוד מאוד מחויבים, מאוד מאוד קשורים לכל נושאי ערכי קיימות, איכות החיים, סביבה, טבע, הירוק שבעיר וקידום אורח חיים בריא שזה אחד מנושאי מדדי החיים שהזכרתי.

<פזית שביד: כשנכנסנו למיזם לאחר ההחלטה בשנה שעברה הבנו שאנחנו צריכים להמשיך לפעול, אבל קצת לחדד את המדדים שלנו ואת הקריטריונים לבחירת הישובים.

<פזית שביד: כמו שאמרתי, השטח היה צמא, הוא עדיין צמא, מדובר היום על למעלה מ-1,000 גינות קהילתיות, הדרישות רבות ובעצם התקציב מצומצם.

<פזית שביד: היה צריך להחליט קצת איך לעשות את זה.

<פזית שביד: העקרונות האלה גובשו בשיתוף ועדה בין-משרדית, אתם רואים כאן את השותפים, כאן יושבים חלק מהאנשים - - -

יואל רזבוזוב: כמה גינות יש נכון להיום?

<פזית שביד: בארץ יש קרוב ל-1,000 גינות קהילתיות.

<פזית שביד: במיזם הספציפי הזה התחייבנו לפעול ב- 15 רשויות ואיך להקים כ-35 קהילות חדשות.

<פזית שביד: למעשה אנחנו נותנים תשתית הרבה יותר רחב וההעצמה בשטח היא הרבה יותר גדולה, אתם תראו את זה גם בהמשך הדיון.

<פזית שביד: אני אבקש מעירית נציגת משרד הרווחה והשירותים החברתיים להציג את הקריטריונים עליהם ישבנו ואותם גיבשנו יחד, בעצם המשרד הוביל את הקריטריונים בנושא הזה.

<פזית שביד: אחר כך מאביגיל הלר נציגת משרד החקלאות.

<פזית שביד: למעשה היא יושבת ראש השולחן העגול הבין-משרדי שהקמנו בשנים האחרונות שחברים בו כל השותפים כאן וכולם מסייעים לקדם את נושא הגינות הקהילתיות.

<פזית שביד: אביגיל תגיד כמה מילים ועירית על הקריטריונים בבקשה.

יואל רזבוזוב: בבקשה עירית, נציגת משרד הרווחה והשירותים הארציים.

<עירית בשן: אני מפקחת ארצית בשירות עבודה קהילתית, משרד הרווחה והשירותים החברתיים.

<עירית בשן: כמו שאתם רואים מדובר על שלושה עקרונות.

<עירית בשן: העיקרון הראשון שהנחה אותנו, שכשאנחנו מדברים על תמיכה, מן הראוי לתת אותה קודם כל לישובים שהיכולת הכלכלית שלהם נמוכה יותר ואילו רשויות חזקות, מן הסתם הן עם אוכלוסייה חזקה ואולי תוכלנה להסתדר לבד עם פחות תמיכה ממשלתית או ממלכתית.

<עירית בשן: לכן בחרנו להתמקד בישובים שדירוג הסוציו-אקונומי שלהם 5 ומטה בסולם של הלמ"ס (הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה).

<עירית בשן: כמובן שאנחנו מדברים כאן על מיזם שהוא בדגש של קליטת עלייה.

<עירית בשן: על כן הלכנו לקריטריון של 20% לפחות עולים בישוב.

<עירית בשן: בערים גדולות שהן מעל 100 אלף תושבים ניסנו להגיע לפילוח לפי שכונות ולהתייחס ל-20% בשכונה.

<עירית בשן: הקריטריון האחרון שמדבר על שיתוף פעולה של הרשות מבוסס על העיקרון שאנחנו מניעים תהליך ובסופו של דבר מי שיצטרך לקחת את האחריות והמשך ההובלה זו הרשויות המקומיות.

<עירית בשן: לכן התחייבות כתובה של הרשות המקומית הוא סוג של תנאי על מנת לקבל את התמיכה.

<עירית בשן: על מנת להבטיח סוג של הצלחה, נתנו קדימות לישובים בהם יש כבר היום איזו תשתית לארגונים משותפים ולאו דווקא תשתית לגינות קהילתיות, תשתית מבחינת כוח אדם, מבחינת מעורבות, מבחינת עשייה חברתית או קהילתית אחרת, כמובן גם גינות קהילתיות קיימות שאפשר להרחיב את העשייה.

<עירית בשן: אלו היו הקריטריונים.

<אביגיל הלר: אני ממשרד החקלאות.

<אביגיל הלר: בקצרה על הוועדה.

<אביגיל הלר: הוועדה היא בעצם חיבור של מספר משרדי ממשלה: משרד הרווחה, משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, משרד הבינוי והשיכון, חקלאות ורווחה וכמה עמותות, הג'וינט, החברה להגנת הטבע וקהילה בישראל.

<אביגיל הלר: אנחנו עובדים במשותף כבר כמה שנים, דבר ראשון ניסינו לבנות חזון.

<אביגיל הלר: אנחנו מנסים להוביל את השטח להגדיר על השולחן מהן המטרות.

<אביגיל הלר: הנושא של גינון קהילתי מתרחש בארץ, הוא צמח מלמטה.

<אביגיל הלר: בעצם אנחנו מנסים לקחת את הדבר הנפלא הזה ולעשות את החשיבה מה החזון, איך נותנים כלים לדבר שקורה ואיך נעזרים בכלי הזה כדי להעביר מסרים.

<אביגיל הלר: דובר כאן על נושא של בריאות וקיימות ועוד, אכן המיזם להקמת גינות קהילות מטרתו לשלב עולים ולחבר אותם לארץ, לתושבים בארץ ולתת להם תעסוקה.

<אביגיל הלר: גם הוא מונח על שולחן הוועדה הבין-משרדית, נעשתה חשיבה איך אנחנו עושים את זה בצורה המיטבית.

<אביגיל הלר: חלק מהמדדים שמוצגים פה הועלו גם הם על השולחן ונעשתה חשיבה משותפת בכיוון הזה.

<אביגיל הלר: אני מקווה שנצליח לאגם משאבים של משרדי ממשלה השונים ולקדם את הנושא הזה בדרכים נוספות, בין אם בעזרת עמותות וגופים ציבוריים נוספים.

<אביגיל הלר: זה בקצרה.

<אביגיל הלר: ממש בקצרה.

יואל רזבוזוב: תודה אלי בנטאטה ראש אגף צעירים בג'וינט.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<פזית שביד: סליחה, אנחנו לא סיימנו את המצגת.

<פזית שביד: בשביל להתרשם ספציפית מהמיזם על הפריסה הארצית מהצפון ועד לדרום – 18 רשויות שותפות.

<פזית שביד: בכולן יש לנו שותפות, בכולן יש סוג של תשתיות.

<פזית שביד: נבקש להציג בפניכם בקצרה, בעיקר נעמה תציג, את המודלים של העבודה שאנחנו עובדים בפלטפורמה של הגינות ושכבר התחלנו לעבוד במסגרת הפרויקט הזה.

<נעמה לב: יש מספר מודלים שהתפתחו בתחום הגינות הקהילתיות.

<נעמה לב: יש את המודל של עבודה בשטח ציבורי פתוח.

<נעמה לב: מדובר בתושבים שלקחו שטח מסוים בתוך עיר, בקרבת הבית שלהם והחליטו להפוך אותו לגינה קהילתית.

<נעמה לב: במסגרת הפרויקט הזה יש עבודה בערוגות אישיות, יש עבודה בערוגות משותפות, אבל תמיד מושם דגש על כל העבודה הקהילתית.

<נעמה לב: כלומר, גם אם כל אחד עובד בערוגה אישית יש שטח שהוא שטח משותף לקהילה שבו עובדים ביחד, עושים אירועים ביחד.

<נעמה לב: זה קטע שהוא מאוד חשוב.

<נעמה לב: מודל נוסף שקיים אצלנו, בתוך שטחים של בניינים, כלומר מה שמוגדר שפ"פ, (שטח פרטי פתוח) שטח שמוגדר כשטח הבניין והוא לא שטח ציבורי.

<נעמה לב: התושבים מטפחים את השטח מתחת לבית שלהם.

<נעמה לב: יש כאן תמונות מקריית שמונה שניתן לראות, פרויקט גדול, התחילו גינון קהילתי בבניין אחד ובסופו של דבר כל השכונה נדבקה בעניין ובסוף הגיעו ל-16 גינות קהילתיות בשטחים פרטיים של בניין.

<נעמה לב: עוד מודל שנכנסנו אליו ממש בשנתיים האחרונות, גינון קהילתי בין-דורי, כלומר שילוב בין מבוגרים לבין נוער וילדים.

<נעמה לב: חלק מזה כמובן זו עבודה עם עולים חדשים.

<נעמה לב: הנושא של גני ילדים, יש לנו פרויקט מדהים של מבוגרים שנכנסים לעבודה בתוך גני ילדים ומקימים איתם גינות.

<נעמה לב: יש עוד פרויקטים נוספים בבתי ספר, חלק בבתי הספר היסודיים, חלק בתיכוניים, בחטיבת ביניים.

<נעמה לב: יש שיתוף פעולה עם בית ספר אורט שבו עושים גינון בתוך בתי הספר.

<נעמה לב: הנה דוגמה של גינון בתוך בתי הספר, גם בגינות האלה יש עיסוק במספר נושאים סביבתיים, בנושא של גידול מזון, בריאות, איכות חיים, איכות הסביבה שנכנס בפנים.

<נעמה לב: תחום נוסף שאנחנו עוסקים בו הוא גינות קהילתיות לאזרחים ותיקים.

<נעמה לב: במקרה הזה, בחלק מהמקומות אנחנו נכנסים לתוך ארגונים של בתי אבות למיניהם.

<נעמה לב: שם אנחנו עובדים עם הקשישים במקום קרוב אליהם, נגיש אליהם, הם עושים גינון מותאם לזקנים.

<נעמה לב: זה בשיתוף עם אשל ג'וינט.

<נעמה לב: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: בבקשה אלי.

<אלי בנטאטה: בעצם אנחנו פועלים בכל שנה והשנה הזאת היא עוד יותר מיוחדת לאור הפעילות האינטנסיבית שעשית לטובת הגינות הקהילתיות.

<אלי בנטאטה: לאן אנחנו ממשיכים מכאן?

<אלי בנטאטה: – בתפיסה שלנו אנחנו תמיד מחפשים לראות מי בסוף ייקח בעלות או מי יטמיע תכניות מסוג זה.

<אלי בנטאטה: כעיקרון הרשות המקומית היא הגורם המטמיע אצלו.

<אלי בנטאטה: בתוך המודל של הגינות הקהילתיות, בתוך מסגרת התקציב, בנינו מודל תקציבי כך שאנחנו במשך שלוש שנים נמצאים בתוך הגינה, אבל בהדרגתיות יורדים בצורה משמעותית כך שבסופו של יום הרשות אמורה להמשיך את הגינה בכוחות וביכולות שלה.

<אלי בנטאטה: מבחינתנו זה יתרון מאוד גדול כי זה מייצר אפשרות להשתחרר במהלך של כשנה וחצי מרוב העול, אז ניתן להעביר את התקציבים לרשויות אחרות ולהפעיל בתוכן את הנושא הזה.

<אלי בנטאטה: הנושא הזה הוא אוטומטית נכנס.

<אלי בנטאטה: הרבה פעמים אנחנו מסתכלים על הגינה ולא מסתכלים על המטרה של הגינה, בעצם אר רק הכלי לטובת המטרה של הפעילות הזאת.

<אלי בנטאטה: מצד אחד סביב השולחן יש לנו, זה לא משהו שכיח שחמישה משרדי ממשלה יושבים, מצד שני אין משרד שבסופו של יום לוקח אחריות לטווח הארוך על התהליך הזה.

<אלי בנטאטה: אני חושב שהכניסה, ככל שנוכל להיכנס יותר ויותר ושהרשויות תיקחנה אחריות, הנושא הזה יישאר כחלק מהשירותים האוטומטיים של הרשות ושהרשות תראה מחובתה לספק לתושבים שלה.

<אלי בנטאטה: כיום 35 הגינות שהוזכרו, בעצם מלבד חמש גינות, ל-30 מהן אין עדיין את יכולת המימון לשנתיים של התהליך ההדרגתי שאנחנו אמורים להיות בו.

<אלי בנטאטה: זה פחות או יותר המצב.

<אלי בנטאטה: נושא שאנחנו כן חושבים עליו ושמנו תקציב בשוליים של השוליים ועליו אנחנו צריכים לחשוב קצת יותר לעומק.

<אלי בנטאטה: לעשות מחקר מה הוא זה מייצר ומה זה נותן מעבר לראות את הגינות קמות ואת האנשים, זה באמת אומר הרבה מאוד, לעשות איזה מחקר שמחזק ומראה את התרומה של העשייה הזאת.

יואל רזבוזוב: תודה אלי.

יואל רזבוזוב: זיוית הנדלר מהמשרד להגנת הסביבה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<זיוית לינדר: אנחנו בהחלט רואים בחיוב את הפעילות של הגינות הקהילתיות.

<זיוית לינדר: כמו שנאמר, זה פרויקט שהוא בראשית הדרך.

<זיוית לינדר: התחלנו איתו יחד עם השותפים האחרים מתוך אמונה שהוא תורם רבות גם לאנשים וגם לסביבה.

<זיוית לינדר: ממש בימים אלה אנחנו מסיימים את הפרויקט המשותף שלנו ואנחנו שוקלים לאן אנחנו מתקדמים עם זה.

<זיוית לינדר: עדיין אין לנו תשובות.

<זיוית לינדר: המהלך שהמשרד עושה אל מול רשויות מקומיות, הוא לא רק לעולים.

<זיוית לינדר: בעוד מנגנונים ועוד מסלולים אנחנו מתכוונים להמשיך ובוודאי במסלולים האלה.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: גברת רויטל שושני מארגון חברה בהתארגנות "גינות קהילה בישראל".

יואל רזבוזוב: בבקשה.

יואל רזבוזוב: יש גם מצגת.

<רויטל שושני: תודה רבה ונעים מאוד.

<רויטל שושני: אני חברה בהתארגנות גינות וקהילה בישראל" – זוהי התארגנות וולונטרית של כ-10-15 איש שנפגשים מאז 2009 ודואגים לטפח את הגינות הקהילתיות, בעיקר את פעילי הגינות.

יואל רזבוזוב: אתם עובדים בשיתוף גם גינות קהילתיות?

<רויטל שושני: אנחנו חלק מהשולחן העגול הבין-המשרדי.

<רויטל שושני: אנחנו זקוקים לעזרה, אנחנו לא זכינו עד היום להכרה.

<רויטל שושני: לפני כשבועיים זכינו בפרס "גיבורי הסביבה" שאורגן על ידי קק"ל (קרן קיימת לישראל) ועל ידי עיתון ידיעות אחרונות.

<רויטל שושני: מתוך 1,200 גופים וארגונים שהגישו את עצמם למועמדות אנחנו עלינו לגמר בין חמשת הראשונים.

<רויטל שושני: זכינו בפרס כספי שאותו אנחנו מעוניינים למנף לטובת המשך הפעילות שלנו.

<רויטל שושני: עד עכשיו אנחנו עובדים - - -

יואל רזבוזוב: השאלה, כשאת אומרת 'זכינו בפרס' זה לארגונים וולונטריים.

יואל רזבוזוב: ארגוני סביבה.

יואל רזבוזוב: ברגע שתכנסו למסלול תמיכה, בעצם זה לתמוך בשני גופים שעושים את אותו דבר, ממש את אותו דבר.

<רויטל שושני: זה לא, ביחד זו תמונה שלמה.

<רויטל שושני: אני מיד אסביר.

<רויטל שושני: אני מבקשת לציין שקק"ל שארגנה את התחרות הזאת אמרה על הזכייה שלנו "הרציונל בתחרות היה לתת במה לאנשים מן השורה, אשר ביום יום שלהם ממשים הלכה למעשה את ערכי הקיימות ואת התרומה לסביבה".

<רויטל שושני: היה חשוב להם לעלות אותנו לסדר היום הציבורי, על כך אנחנו מודים מאוד.

<רויטל שושני: גם השר להגנת הסביבה כיבד אותנו בטקס הסיום של התחרות הארוכה הזאת.

<רויטל שושני: אני מבקשת להסביר קצת מי אנחנו.

<רויטל שושני: אנחנו פעילים שתומכים בגינות קהילה באשר הן, בעיקר רץ רוץ.

<רויטל שושני: אלו גינות שצמחו מתוך השטח.

<רויטל שושני: כלומר, מצלצל תושב או פונה אלינו, תראו בבלוג או בפייסבוק שלנו, ואומר 'אני רוצה להקים גינה קהילתית בשכונה שלי'.

<רויטל שושני: אנחנו מלווים אותו ועוזרים לו באמצעים שמיד אראה.

<רויטל שושני: זו עיקרה של הפעילות שלנו.

<רויטל שושני: יש לנו תמיכה גם בגינות עולים וגינות בהן עולים שותפים.

<רויטל שושני: יש לנו כל מיני רעיונות איך אנחנו יכולים לשפר את הנגישות של העולים לגינות ואת הפעילות בתוך הגינות.

<רויטל שושני: אחד הדברים המרכזיים שעשינו, באמת הוא חוד החנית שלנו, עשינו בעצמנו פרויקט מיפוי.

<רויטל שושני: לקחנו את כל הגינות שאנחנו יודעים, כמובן שזה לא שלם, עשינו את זה כמיטב יכולתנו.

<רויטל שושני: יש לנו כ-400 גינות ובכל גינה אנחנו נותנים פרטים.

<רויטל שושני: כל גינה וגינה היכן היא ממוקמת, מי הפעיל, המרכז, מהן שעות הפעילות, מהן הפעילויות המיוחדות שלה – הכול נמצא באתר או בבלוג שלנו.

<רויטל שושני: המיפוי הזה אפשר לכל גינות הקהילה בישראל להיות מרושתות על רשת אחת ולדעת אחת על השנייה מה הפעילות שלה וגם להזין אחת את השנייה.

<רויטל שושני: פעיל מגינה אחת יכול לפנות לפעיל גינה שנייה, החלפת זרעים, פעילויות מיוחדות, השתלמויות וכדומה.

<רויטל שושני: דבר שני, קיבלנו מגוגל מתנה מצלמה מאוד מיוחדת, מצלמה פנוראמית, כדי שנוכל לצלם בצורה מיטבית וטובה את הגינות באופן שאפשר להתקרב לכל ערוגה ולראות ממש גידול של ערוגה ואיך היא בנויה.

<רויטל שושני: כדי לתפעל את המצלמה הזאת אנחנו זקוקים כמובן לתמיכה.

<רויטל שושני: זה הבלוג שלנו, ככה הוא נראה.

<רויטל שושני: אפשר לראות מי אנחנו, אפשר לראות שיש לו מאגר מידע, מיד אראה לכם איזו אינפורמציה רבה יש במאגר המידע, איך ליצור איתנו קשר.

<רויטל שושני: יש הרבה מאוד פעילות שאנחנו מפרסמים, הגיגים של פעילים.

<רויטל שושני: 'נתקלתי בבעיה, מי יכול לעזור לי', יש המון המון החלפת אינפורמציה שהולכת דרך הבלוג.

<רויטל שושני: היום זה דבר מקובל ואנחנו מאוד פעילים בפורמט הזה.

<רויטל שושני: למשל במאגרי המידע שלנו שמנו חומר עזר לגננים קהילתיים, שמנו קשר בין גינות הקהילה לבין הרשויות המקומיות ואיך עושים את הקשר הזה, שמנו את פרויקט המיפוי שלנו, יש מאגר מדריכים ובעלי מקצוע.

<רויטל שושני: כלומר, אתה שמואל, רוצה מחר להתחיל לבנות גינה, יש לך כאן מאגר מדריכים, יש מישהו שמוכן לתרום לך בהשקיה, יש חברת נטפים שמוכנה לעזור בהשקיה, רויטל שושני שהיא אדריכלית נוף, היא יכולה לעזור לך בתכנון וכדומה.

<רויטל שושני: כך זה עובד.

<רויטל שושני: יש לנו דף בעמוד הפייסבוק מאוד פעיל.

<רויטל שושני: אנחנו מכריזים על כל ההשתלמויות שלנו, הסדנאות, החלפות זרעים.

<רויטל שושני: כל הפעילויות שלנו נמצאות בעמוד הפייסבוק.

<רויטל שושני: יש לנו מאות ואלפים של אנשים שנכנסים ונותנים דוגמה.

<רויטל שושני: הנה למשל כאן, "שלום לכל החברים.

<רויטל שושני: שמי אייל פעיל בגינת נאות שקד בנתניה.

<רויטל שושני: אני רוצה לשאול אתכם.." כך וכך.

<רויטל שושני: הנה התשובה שלנו מהנציג שלנו שהוא מתכנן ערים, נציג שלנו שיושב על עמוד הפייסובק ונותן תשובות.

<רויטל שושני: זה דבר שקורה 24 שעות.

יואל רזבוזוב: למשל מישהו מגינה בנתניה פונה אליכם ולא לגוף אחר, כל הגינות בנתניה הם דרך גינות קהילתיות, נכון?

<רויטל שושני: לא.

<רויטל שושני: הגינות בנתניה לא כולן כפופות לחברה להגנת הטבע או לג'וינט או למשהו כזה.

יואל רזבוזוב: יש גינות שאינן קשורות?

<רויטל שושני: יש מאות גינות.

יואל רזבוזוב: יש ארגונים נוספים שלא נמצאים כאן.

יואל רזבוזוב: למה הרגשתם צורך לעשות "חברה בהתארגנות, גינות קהילתיות בישראל"?

יואל רזבוזוב: יש גוף שכבר קיים - - -

<רויטל שושני: הגוף שקיים הוא גוף ממסדי.

<רויטל שושני: כעת אני אסביר בצורה יותר ברורה את ההבדל.

<רויטל שושני: כמו שראיתם זה גוף שבאמת מסייע לאוכלוסיות שזקוקות מלמעלה לעזרה הזאת.

<רויטל שושני: אנחנו עוזרים לכל אותם אנשים שרוצים להקים גינה מלמטה.

<רויטל שושני: הם לא הגיעו דרך הג'וינט, הם לא הגיעו דרך החברה להגנת הטבע, הם פשוט תושבים שמאמינים בקונספט הזה.

<רויטל שושני: אנחנו בתור פעילים מאוד מאמינים בקונספט הזה, רוצים לקדם אותו ורוצים לעזור להם.

יואל רזבוזוב: זו יוזמה ברוכה וכל הכבוד.

יואל רזבוזוב: אני פשוט מנסה לעשות לי סדר בראש.

יואל רזבוזוב: יש אידיאולוגיה ויש אנשים טובים.

יואל רזבוזוב: באמת, במציאות של היום כשאני רואה אנשים וגוף טוב אני מתפלא ושמח.

<רויטל שושני: גם אני שמחה שנתתם לי במה להציג את זה, זה נהדר.

<רויטל שושני: המניעים שלנו הם טהורים לגמרי, אין לנו כאן שום רצון להרוויח או אינטרס נסתר, ברובנו אנחנו אנשים פשוטים, חלקנו מתכננים שהתאגדנו יחד - - -

יואל רזבוזוב: באמת שיעזרו האחד בשני.

יואל רזבוזוב: יכול להיות שזה חלק מהשולחן פעיל בפרקטיקה ולא רק במחשבה.

יואל רזבוזוב: למשל, כשמישהו בנתניה שנמצא בגינות קהילתיות פונה, הוא צריך מישהו שייעץ לו, זה אולי משהו שאתם לא יכולים לתת, אולי אפשר להשתמש בפלטפורמה שלכם.

יואל רזבוזוב: אולי אליכם פונה מישהו ואתם יכולים להעביר הלאה.

<רויטל שושני: אנחנו מאוד מעוניינים בשיתוף הפעולה הזה.

<רויטל שושני: מיד אציג את זה בצורה מסודרת.

<רויטל שושני: דיברתי כבר על הרבה פעילויות שאנחנו מכריזים עליהן דרך הבלוג ודרך הפייסבוק, למשל אנחנו אומרים, 'היום תהייה השתלמות של הרשות הזאת' והזאת, או 'היום תהייה השתלמות של הפורום הזה והזה'.

<רויטל שושני: אנחנו כל הזמן מיידעים את השותפים שלנו, את הפעילים ואת התושבים שכדאי להם לבוא לפה ולשם.

<רויטל שושני: אנחנו גם נמצאים בדף האתר של 'אדם טבע ודין', יש לנו הרבה שיתופי פעולה.

<רויטל שושני: מה באנו לבקש מהוועדה המכובדת הזאת?

<רויטל שושני: – נכון שיש לנו מקום בשולחן העגול הבין-משרדי, אבל שם אנחנו קצת ילד חורג.

<רויטל שושני: למשל, לא זכינו לקבל דבר מהתקציב היפה מאוד שנתתם, בירכנו עליו מאוד, אבל אנחנו לא קיבלנו.

<רויטל שושני: ההתארגנות לצורך הפעילות שלנו לא זכתה לכלום.

<רויטל שושני: אנחנו ממשיכים לעבוד בהתנדבות.

<רויטל שושני: יש לנו כל מיני רעיונות - - - <קריאה:> מי זה 'נתתם', מי נתן תקציב?

<רויטל שושני: המשרד לאיכות להגנת הסביבה?

יואל רזבוזוב: משרד הרווחה, דרך הוועדה הצלחתי להשיג עוד מיליון שקל לפרויקט.

יואל רזבוזוב: זה הגיע דרך משרד הרווחה לתקצוב הפרויקט הזה.

יואל רזבוזוב: זה הולך לגוף רשמי.

<רויטל שושני: הפניה שלנו, אנחנו רוצים להרחיב את הפעילות שלנו וקשה לנו לעשות את זה בצורה הוולונטרית שנעשית עד כה.

יואל רזבוזוב: אני שואל וחושב בקול, השאלה, האם יש מקום לעוד גוף?

יואל רזבוזוב: אם יש גוף אחד ויש מנהלים ועוד מנהלים ועוד פקידה.

יואל רזבוזוב: אתם יכולים להתאחד יחד איתם.

יואל רזבוזוב: יש באמת גוף שעושה.

<רויטל שושני: אנחנו מאוחדים בנפש, אבל לא בכיס.

<אלי בנטאטה: קודם כל אנחנו לא גינות ממסדיות.

<אלי בנטאטה: חשוב לדעת- - -

<רויטל שושני: ארגוניות, אני לא התכוונתי - - -

<אלי בנטאטה: אני לא רוצה לייצר ויכוח.

<אלי בנטאטה: קודם כל אנחנו באים לשרת את האזרח ואת המטרה ולייצר את מטרת העל בנושא חברתי-קהילתי.

<אלי בנטאטה: אנחנו מנסים לייצר אותה במיוחד בדגש על אוכלוסיות מוחלשות, עולים יוצאי אתיופיה וכדומה וכדומה, אוכלוסיות שחשוב לנו כן לעזור להן ולקדם אותן דרך התהליך הזה.

<אלי בנטאטה: אני לא יכול לדבר בשם כולם, אני מעריך שכולם כך, אנחנו לוקחים את הערתך בנושא הידוק הקשר.

<אלי בנטאטה: אנחנו נבחן מי יושב מסביב לשולחן העגול ואיך אנחנו יכולים להדק את הקשר.

<רויטל שושני: יש לנו הרבה מאוד אמצעים לשפר את העבודה שלנו ולהגיע לכל אותן גינות, מאות גינות.

<רויטל שושני: רוב הגינות הן גינות שאינן נתמכות על ידי החברה להגנת הטבע או הג'וינט, בעצם רוב הגינות בארץ.

<רויטל שושני: אנחנו מעוניינים לשפר את השירות ואת הפעילות.

<רויטל שושני: יש לנו רעיונות לגבי עולים, למשל היינו רוצים לתרגם את האתר שלנו לרוסית ולאמהרית כדי להנגיש אותו לעולים חדשים.

<רויטל שושני: היינו רוצים להכשיר רכזי הדרכה לעולים מתוך העולים עצמם.

<רויטל שושני: היינו רוצים לאסוף את הידע החקלאי המדהים הזה של העולים החדשים מאתיופיה וכדומה, להם יש זיקה כל כך טובה לחקלאות, לאסוף את הידע ולשמור אותו כנכס שיהיה לו רקורד.

<רויטל שושני: היינו רוצים ללמד את אותם פעילי גינות עולים דברים שמתאימים לארץ ישראל.

<רויטל שושני: היינו רוצים להרחיב את פרויקט המיפוי ושתהייה לנו קטגוריה 'גינות של עולים' או גינות בהן עולים יכולים להשתתף וכדומה.

<רויטל שושני: את כל הדברים האלה היינו רוצים לעשות, אבל - - -

יחיאל חיליק בר: פרקטית, יש שתי אפשרויות שניתן לבחון, איך לקראת שנת התקציב הבא כשתתוקצב ההתארגנות הגדולה, אתם נכנסים ללופ ומקבלים חלק מהעוגה של המיליון שקל.

יחיאל חיליק בר: או שאתם מראים מה - - -

יואל רזבוזוב: זה תמיכות.

יחיאל חיליק בר: או שאתם מראים את הפעילות שלכם ולמה בעצם צריך לתקצב אתכם בנפרד מחוץ להתארגנות הזאת.

יחיאל חיליק בר: יש שתי אפשרויות.

יחיאל חיליק בר: אתם יכולים להגיד 'אנחנו מביאים לכאן משהו שההתארגנות הכללית לא מביאה.

יחיאל חיליק בר: אנחנו מביאים אוכלוסיות ספציפיות במקומות ספציפיים וזה הייחוד שלנו'.

יחיאל חיליק בר: לנסות לראות איך מתקצבים מחוץ לזה או מתוך זה.

<רויטל שושני: תנחו אותנו מה הדרך הנכונה.

<רויטל שושני: אנחנו בנבכי הפוליטיקה לא כל כך מבינים.

יואל רזבוזוב: אין פה דרך נכונה.

יחיאל חיליק בר: צריך להתכונן לקראת שנת התקציב הבאה.

יואל רזבוזוב: יש היום גוף שמוכר שמקבל הקצבה, אנחנו יודעים איך הוא עובד, אלו הרשויות המקומיות.

יואל רזבוזוב: ברגע שיש עוד גוף שרוצה להצטרף שכבר עושה את זה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאתם צריכים קודם כל לשבת עם הגוף המוכר.

יואל רזבוזוב: בסך הכול שמענו שהגוף הזה מעוניין לשבת אתכם ולשמוע - - -

<רויטל שושני: אנחנו נציגים בשולחן.

יואל רזבוזוב: שולחן זה שולחן וזה דבר אחד.

יואל רזבוזוב: אני מדבר על משהו פרקטי.

יואל רזבוזוב: אולי יש נגיעות שהם לא יכולים להגיע ויש להם תקציבים.

יואל רזבוזוב: אולי אתם יכולים לעבוד עבורם.

יואל רזבוזוב: אתם צריכים לבדוק, אני לא יודע איך זה יעבוד.

יואל רזבוזוב: עדיין מדובר כאן בתמיכות ונשאלת השאלה האם הם יכולים להעביר אותן.

יואל רזבוזוב: עניינים תקציבים הם לא עניינים פשוטים.

יואל רזבוזוב: בסופו של דבר זה כסף של המדינה וצריך לדעת איך עובר הכסף, האם אתם עמותה, האם יש לכם ניהול תקין, יש לכם - - -

<רויטל שושני: הולכים להפעיל פרויקט חממה של אשל.

<רויטל שושני: אשל זה גוף סביבתי שהוא עמותה רשומה וכל מעבר הכספים כולל הכסף שקיבלנו מ"גיבורי הסביבה" וכדומה עובר דרכם אלינו, זאת אומרת שהם המעטפת הארגונית.

יחיאל חיליק בר: אני חושב שמה שצריך להציע בסוף הוועדה הזאת, הרי לך אין כלים או שיניים לתת להם תקציב, אבל, ראשית כן לקרוא לכם להיפגש עם ההתארגנות גינות ישראל - - -

<רויטל שושני: אנחנו התארגנות גינות ישראל.

יחיאל חיליק בר: אני תמיד אומר שלוועדה אין שיניים, אבל יש שרירים.

<רויטל שושני: אנחנו התארגנות גינות בישראל.

יחיאל חיליק בר: סליחה, איך אתם נפגשים עם ההתארגנות הגדולה שמתוקצבת כבר?

יחיאל חיליק בר: אנחנו קוראים לכם להיפגש איתם ולבחון, ראשית תקצוב בשנה הבאה ואם לא, להפנות אותם לקק"ל, למשרד הגנת הסביבה, משרד הרווחה כדי לראות איך אתם מתוקצבים בנפרד במסגרת התמיכות וכדומה.

יחיאל חיליק בר: אלו שתי אפשרויות שלא דמיוני שיקרו.

יחיאל חיליק בר: יואל, אתה מבין?

יואל רזבוזוב: קודם כל אני בעד.

יואל רזבוזוב: בעד שכולם, כולל מי שמתעסק בזה, אמרתי שזו יוזמה מאוד ברוכה.

יואל רזבוזוב: אני התלהבתי מהגינות הקהילתיות האלה.

יואל רזבוזוב: הכרתי אותן גם כחבר מועצת העיר נתניה - - -

יחיאל חיליק בר: גם בירושלים.

יואל רזבוזוב: כן.

יואל רזבוזוב: זה קורה ואנחנו מכירים את הפרויקט.

יואל רזבוזוב: כול מי שרוצה להיות שותף, אנחנו לא יכולים לכוון כעת ולומר באיזו דרך בדיוק תקבלו את הכסף כי אנחנו לא יודעים כלום על הארגון.

יואל רזבוזוב: האם זה זו עמותה מסודרת, האם יש לה ניהול תקין או אין ניהול תקין, דרך ארגון אחר, האם דרך תמיכות או לא, יש מגוון אפשרויות.

יואל רזבוזוב: אתם תצטרכו לעשות שיעורי בית.

יואל רזבוזוב: זו עמותה שרוצה לקבל כספים מהמדינה.

יואל רזבוזוב: אנחנו תקצבנו את משרד הרווחה, משרד הרווחה עובד בשיתוף עם הג'וינט.

יואל רזבוזוב: <קריאה:> למשרד שלנו אין זיקה לרווחה.

יואל רזבוזוב: אנחנו עשינו תקצובים.

יואל רזבוזוב: ברגע שיהיה עוד תקציב.

יואל רזבוזוב: קשה לי כרגע לתת לך תשובות בשלוף כשאני לא יודע, לא מוכן וגם בפעם הראשונה אני שומע על הפרויקט.

יואל רזבוזוב: צריך ללמוד ולהכיר.

יואל רזבוזוב: אני מציע שכן תשבו עם אותו גוף שיקבל ואולי כן תמצאו שיתופי פעולה.

יואל רזבוזוב: אולי הם כן צריכים אתכם ויוכלו לתקצב את הפעילות שלכם, אם באמת אתם זכאים ויכולים לקבל את התמיכה.

יואל רזבוזוב: אתם יכולים להיעזר האחד בשני.

<יאיר קמייסקי: אני מבקש להוסיף כאן דבר מרכזי.

<יאיר קמייסקי: אנחנו צריכים להסתכל קדימה.

<יאיר קמייסקי: הרי בסופו של דבר כמו שאלי אמר, יש תמיכות ובאיזה שהוא שלב התמיכות נגמרות ואין משרד שיכול לקחת על עצמו ולהמשיך לתחזק את זה כשירות.

<יאיר קמייסקי: לא משרד החינוך שזה בית ספר או משרד הרווחה כשיש עובד קהילתי שמתעסק כעת בגינון קהילתי.

<יאיר קמייסקי: החשיבה היא קדימה והזירה המרכזית היא הרשות המקומית.

<יאיר קמייסקי: השיח שאנחנו מייצרים באמצעות הגינות, הוא כזה שהרשויות מבינות כמה הגינה תורמת לרשות לעבוד עם הקהילה, גם קהילה חלשה ולא רק קהילה חלשה.

<יאיר קמייסקי: אני חושב שיש כאן איזה מהלך שאנחנו צריכים לחשוב עליו דווקא מול משרד הפנים.

<יאיר קמייסקי: לפעמים התקציבים קיימים, אבל לייצר תקן של רכז גינון קהילתי ברשות המקומית, זה יושב בתוך משרד הפנים.

<יאיר קמייסקי: כלומר, זו לא בעיה תקציבית אלה שאלת הגדרה.

יואל רזבוזוב: אבל שוב, אני חושב על הכסף הציבורי.

יואל רזבוזוב: לדוגמה נתניה.

יואל רזבוזוב: בנתניה עשו את זה והשקיעו הרבה יותר כסף מאשר המדינה.

יואל רזבוזוב: הרשות המקומית עשתה את זה.

יואל רזבוזוב: מי שעשתה את זה הייתה צריכה להיות כאן, היא התקשרה, הגברת אורנה רג'ניאנו, מנהלת אגף השכונות כבר מתעסקת בלעשות עוד תקן שיתוקצב.

יואל רזבוזוב: אולי יש כבר אדם שעושה את זה ואפילו כחלק מהעבודה שלו.

יואל רזבוזוב: אני מבין שאם אנחנו רוצים למסד ורוצים לעשות את זה, בעצם אנחנו חייבים לעשות את זה, צריך לחשוב.

יואל רזבוזוב: צריך לבוא עם תכנית מסודרת לכלל הארץ ולמפות את הגינות ולראות את העלות.

יואל רזבוזוב: ברגע שתהייה לנו עלות תקציבית, בסוף אני אגיע לשר הפנים שיאמר 'לך לשר האוצר תביא כסף'.

יואל רזבוזוב: זה מה שאנחנו נצטרך לעשות.

יואל רזבוזוב: רק שנבין על מה מדובר.

<קריאה: אני אעיר הערה ואתן דוגמה מבאר שבע, לפעמים זה לא הכסף של הממשלה.

<קריאה: זה הכסף של העירייה.

<קריאה: העירייה רוצה לייצר תקן ויש לה כסף, היא לא מקבלת אישור ממשרד הפנים.

<קריאה: עיריית באר שבע הצליחה לעשות את התהליך הזה.

<קריאה: היא קיבלה אישור ממשרד הפנים לתקן רכז גינון קהילתי שמתוקצב - -

יואל רזבוזוב: אני לא מאמין שאם עירייה רוצה לעשות תקן ולתת כסף, המדינה לא תיתן.

יואל רזבוזוב: כמו שבסוף הצליחו בבאר שבע.

יואל רזבוזוב: אני לא מאמין שיש התנגדויות.

<משה כהן: אני ממשרד השיכון והבינוי.

<משה כהן: ראשית אנחנו שותפים בשולחן העגול, סולי הנציגה שלנו בתוך כל הסיפור הזה.

<משה כהן: אנחנו מברכים על כך.

<משה כהן: מעבר לכך משרד השיכון והבינוי באמצעות אגף שיקום שכונות תומך בלא מעט גינות קהילתיות כאלה.

<משה כהן: התמיכה היא במאות אלפי שקלים בשנה באמצעות הרשויות המקומיות בצורה משותפת מהתקציבים.

<משה כהן: כמובן שאם היו לנו יותר תקציבים היינו תומכים עוד יותר.

<משה כהן: אבל בשוטף אנחנו בהחלט מסייעים ללא מעט גינות.

יואל רזבוזוב: השאלה, אני מתחיל לראות את הבלגן הרגיל, לא בפעם הראשונה אני רואה בוועדה בלגן.

יואל רזבוזוב: יש הרבה גופים שתומכים ואחרים לא יודעים.

יואל רזבוזוב: אם באמת הכסף היה מגיע למקום אחד והיו יודעים, מבחינתי, אפילו לשולחן עגול ומשם מפלחים איפה הגינות, איפה יש אסטרטגיה ואיפה בונים עוד גינות, כמה כסף צריך לפה וכמה לשימור גינות קיימות וכמה כסף צריך להקים גינות חדשות.

יואל רזבוזוב: שמעתי שמשרד השיכון והבינוי בתמונה, כעת אני שומע שאתם תומכים ברשויות המקומיות.

יואל רזבוזוב: השאלה איך הרשויות מקומיות משתמשות בזה.

<משה כהן: בסופו של דבר במסגרות שיקום השכונות שלנו ואיפה שיש לנו מנהלי פרויקטים שמלווים את זה.

<משה כהן: כלומר, זה מאוד מאוד מובנה ומסודר.

<משה כהן: שוב, אין ספק שאם עושים איגום תקציבים אתה יכול להגיע להרבה יותר.

<אביגיל הלר: אני ממשרד החקלאות.

<אביגיל הלר: בעצם אין איזו מדיניות ממשלתית או הכוונה ממשלתית לנושא גינות קהילתיות.

<אביגיל הלר: המשרדים השונים, כל משרד בהתאם לאינטרסים שלו, אם במשרד השיכון זה שיקום שכונות ובמשרד הרווחה אלו אוכלוסיות מוחלשות ושמשרד החקלאות מעביר מסרים של גינון ידידותי לסביבה וחסכון במים, וכן הלאה כל משרד והאינטרס שלו.

<אביגיל הלר: בעצם הפעילות של השולחן העגול היא יצירת קשר בין כל משרד והפנייה הספציפית שלו.

<אביגיל הלר: בין השיקום שכונות כשסולי מייצגת את משרד השיכון ועירית שמייצגת את משרד הרווחה, לא משנה כרגע, אבל בעצם מאגדים אינטרסים משותפים של משרדים שונים.

<אביגיל הלר: למשל, אנחנו נותנים את ההדרכה לפעילות.

<אביגיל הלר: בעצם אנחנו מנסים לאגם את קצת התקציב מפה וקצת תקציב משם ולעשות יחד משהו מסודר.

<אביגיל הלר: אני חושבת שהמהות היא שאין הכוונה ממשלתית או גוף ממשלתי מוביל שאומר 'זה הדבר'.

<אביגיל הלר: בעצם זה מה שקורה כאן.

<אביגיל הלר: גם במשרדי הממשלה זה קורה מלמטה.

<אביגיל הלר: אולי זה הנושא שצריך לחשוב עליו, איך הופכים את זה למשהו שהמדינה מובילה באמת.

יואל רזבוזוב: אתם צריכים לחשוב בשולחן העגול איזה משרד הכי מתאים להוביל.

יואל רזבוזוב: ברגע שכולם מגיעים למסקנה שזה משרד זה או אחר, חקלאות, רווחה, האוצר, קליטה, צריך לבוא ולדבר עם השר, אני אעשה את זה.

יואל רזבוזוב: צריך לייצור תקן שיתכלל את כל הנושא, משם גם לי יהיה נוח יותר להתנהל כי יש אחראי.

יואל רזבוזוב: אם יש תוצאות חיוביות אפשר לבוא ולהחמיא, ואם הדבר לא עובד יש על מי לנזוף.

יואל רזבוזוב: אני חושב שזה הכיוון הנכון ביותר.

יואל רזבוזוב: בינתיים כוועדה אני חושב שעזרתי להציף את הנושא ולשים אותו על סדר היום הציבורי.

יואל רזבוזוב: אני חושב שהוא חשוב ושזה נושא שחברתית הכי נכון לעשות אותו.

יואל רזבוזוב: כעת אני מציע שנתקדם.

יואל רזבוזוב: אתם תחשבו ותבואו אלי עם המשרד האחראי.

יואל רזבוזוב: אני אעזור לכם, אהיה כאן בשבילכם.

יואל רזבוזוב: הוועדה כאן בשבילכם.

יואל רזבוזוב: אנחנו באמת רואים בפרויקט הזה משהו שהוא לא רק לעולים, אומנם אנחנו הוועדה לעלייה וקליטה, אבל אנחנו בעד הפרויקט הזה לכלל הציבור בכל הארץ.

יואל רזבוזוב: חברים אני מצפה מכם לתשובות ולמסקנות שלכם.

יואל רזבוזוב: לאחר מכן נתקדם בנושא.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.