הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול, כנסת 19, פרוטוקול מספר 21, 2014-06-17 11:00

מוחמד ברכה: בוקר טוב לכולם.

מוחמד ברכה: ברוכים הבאים.

מוחמד ברכה: היום אנחנו מקיימים ישיבה שלמראית עין לא נמצאת במנדט של הוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול.

מוחמד ברכה: התופעה שאנחנו נדרשים אליה, תופעת השימוש בנרגילות, זו תופעה שהולכת ומתרחבת.

מוחמד ברכה: תופעה עם היבטים גם בריאותיים, גם חברתיים וגם כלכליים.

מוחמד ברכה: היות ואנחנו מטפלים בתופעות שונות של התמכרויות שונות, חשבנו שיש מקום להידרש לסוגיה זאת.

מוחמד ברכה: היום מתקיים בכנסת ציון יום הנוער והצעירים, במליאה יוקדש דיון בנושא המיוחד עם הצעות חוק והצעות לסדר.

מוחמד ברכה: גם ועדת החינוך שבה אני חבר, למרבה הצער לא אוכל להשתתף בה מאחר ואני חייב לנהל את הישיבה כאן, בועדת החינוך מדברים על נושאים שקשורים לצעירים ולסטודנטים, בעיקר סטודנטים.

מוחמד ברכה: הועדה שלנו מייחדת את הישיבה לתופעת השימוש בנרגילות כשער לצריכת חומרים ממכרים.

מוחמד ברכה: לדעתי, גם ללא השער הזה התופעה כשלעצמה היא תופעה מדאיגה.

מוחמד ברכה: לא מזמן נדרשנו לסוגיה אחרת, הפרטת שירותי התעסוקה מה שנקרא תכנית ויסקונסין שניסתה לדעתי למסחר את עניין האבטלה והמצוקה.

מוחמד ברכה: ההיבט השני של האבטלה או הבטלה הוא "שגשוגם" של מקומות שמספקים את השירות המפוקפק לשימוש בנרגילות.

מוחמד ברכה: צעירים מבלים במקומות אלה שעות על גבי שעות.

מוחמד ברכה: יש כאלה שקוצרים רווחים מהעניין הזה, אין לי שום בעיה עם אלה שרוצים להתפרנס, אבל אני חושב שזו דרך קשה ולא מתקבלת על הדעת להתפרנס מהפצת התופעה המדאיגה הזאת.

מוחמד ברכה: את הישיבה נתחיל בסקירה של ד"ר ווליד חדאד על הנושא הזה.

מוחמד ברכה: התופעה קיימת בצורה רחבה בתוך הישובים הערביים, ולא רק, הייתי אומר שהתופעה כעת היא כלל עולמית.

מוחמד ברכה: לא מזמן הייתי בגרמניה, בולגריה וגם בצרפת וגם שם התופעה משגשגת, גם בתאילנד ולא רק.

מוחמד ברכה: למען גילוי נאות, אני משתמש בזה עשר פעמים בשנה, ברמת עמון, רמאללה ובקהיר ששם זה פולקלור, גם זה לא מוצדק.

מוחמד ברכה: בבקשה ד"ר ווליד חדאד מהרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול, בבקשה.

<ווליד חדאד: אורית שפירו ראש אגף חינוך ומניעה ברשות למלחמה בסמים ובאלכוהול הכינה מצגת בנושא עם נתונים כלליים.

<ווליד חדאד: אני חושב שנתחיל עם אורית ואני אשלים את החסר לגבי החברה הערבית.

<אורית שפירו: קודם כל אני מברכת על הדיון הזה, כראש אגף חינוך ומניעה אנחנו שמים דגש עיקרי על פיתוח כישורי חיים והיכולת בקרב בני הנוער לומר לא כשיש איזו התנהגות סיכונית שניצבת בפניהם.

<אורית שפירו: אין ספק שהנרגילה זו אחת מהתנהגויות הסיכוניות.

<אורית שפירו: את המצגת הזאת בנה דוקטור יוסי הראל פיש, המדען הראשי של הרשות.

<אורית שפירו: באמת נוכל לסקור את השוני מבין המגזרים השונים ואת המגמות שמאפיינות את השימוש בנרגילה משנת 2002 ועד לשנת 2011.

<אורית שפירו: הסקר נעשה בישראל בשנת 2002.

<אורית שפירו: כאמור, יש סקר בשנת 2004, 2006 ו-2011 זה האחרון – על פי הפרוטוקול המדעי הבינלאומי המחייב של HBC.

<אורית שפירו: בכל שנה מארבעת השנים שציינתי הסקר סקר בין 6,000 ל-10,000 תלמידים בכיתות ו', ח' ו-י'.

<אורית שפירו: הסקר היה גם בבתי ספר יסודיים, בחטיבת הביניים וגם בחטיבה העליונה והקיף כ- 250 בתי ספר.

<אורית שפירו: בשנת 2011 הועבר סקר למנהלים.

<אורית שפירו: אנחנו ביקשנו מהמנהלים לפרט עד כמה הם אפשרו לפעולות המניעה בתוך בית הספר לעסוק בנושא של הנרגילה.

<אורית שפירו: השאלות הללו הן שאלות משמעותיות שנתייחס אליהן בדקות הקרובות: "האם אי פעם עישנת נרגילה?

<אורית שפירו: " תשובות כן או לא.

<אורית שפירו: "האם אתה מעשן נרגילה?

<אורית שפירו: ואם כן באיזו תדירות, כל יום, לפחות פעם אחת בשבוע.

<אורית שפירו: לא כל יום, פחות מפעם בשבוע" או "אני לא מעשן".

<אורית שפירו: אחוז התלמידים בכיתות ו' ו-ח' ו-י' שעישנו נרגילה אי פעם – מהממצאים הללו אנחנו יכולים לראות שמעל לחמישית מבני הנוער בגילאים 11 עד 15 עישנו נרגילה לפחות פעם אחת אי פעם.

<אורית שפירו: אנחנו מדברים על כ- 21.7%.

<אורית שפירו: אנחנו רואים שהעישון שכיח יותר בקרב בנים, שליש בהשוואה לבנות.

<אורית שפירו: 30% ביחס ל- 12%.

<אורית שפירו: זה עולה באופן צפוי עם הגיל, בערך כ-10%, 9.6% בכיתות ו' ועד ל- 37% בכיתה י'.

<אורית שפירו: אנחנו עוד רואים, שרבע מהתלמידים של המגזר הערבי מדווחים על עישון נרגילה 'אי פעם' זאת בהשוואה לחמישית מהתלמידים היהודים.

<אורית שפירו: אני אפרוט מיד את ההבדלים המאוד ספציפיים.

מוחמד ברכה: למה בחרתם בגילאים 11 עד 15?

מוחמד ברכה: כלומר, גיל 11 זה משהו אחד וגיל 15 משהו אחר.

<אורית שפירו: אנחנו נצמדים כאן ל-HBC , יש שם פרוטוקולים מאוד ברורים באיזה כיתות עושים את הפילוח, אלו הכיתות הללו.

<אורית שפירו: אלו הממדים להשוואה כדי שנוכל להשוות - - -

מוחמד ברכה: אני מודאג מהעובדה שבני 11 מעשנים.

מוחמד ברכה: כמה מבני 11?

מוחמד ברכה: האם יש פילוח של הקבוצה הזאת?

<אורית שפירו: לא.

<אורית שפירו: יש לך כאן מכיתות ו' ומותך זה אתה יכול לקחת את הגילאים הללו.

מוחמד ברכה: בתוך הקבוצה הזאת?

<אורית שפירו: אני אוכל להראות לך באופן ספציפי, בהחלט.

<אורית שפירו: אחוז התלמידים בכיתות ו', ח' ו-י' שעישנו נרגילה אי פעם, לשאלה שלך, אנחנו יכולים לראות בברור את העלייה בשיעורי העישון עם הגיל.

<אורית שפירו: כלומר, ככל שהגיל עולה אנחנו יכולים לראות את העלייה הברורה ואת העבודה שבקרב התלמידים הערבים וגם בקרב היהודים שיעור העישון בקרב הבנים הוא גדול יותר מהבנות.

<אורית שפירו: זאת העמודה הראשונה והשלישית מכל אחת ואחת מהעמודות.

<אורית שפירו: אנחנו רואים שבאופן ברור העמודות האלה גבוהות יותר בהשוואה של הבנות גם במגזר היהודי וגם במגזר הערבי.

<אורית שפירו: עדיין אנחנו מדברים על 'אי פעם', כדי שתראו את זה מזווית אחרת סימנתי בצהוב את הממצאים הברורים שמראים על ירידה עקבית בשיעור המשתמשים 'אי פעם' בנרגילה.

<אורית שפירו: אם בשנת 2002 דיברו על 48% בקרב הבנים היהודים, היום אנחנו נמצאים ב-28%.

<אורית שפירו: בכל אחד ואחד מהמדדים הללו אנחנו רואים ירידה ברורה מאוד בשנים הללו.

<אורית שפירו: כן רואים ירידה חזקה ועקבית יותר בקרב התלמידים היהודיים בשני המגדרים, גם הבנים וגם הבנות, אלו שני הקווים העליונים יחסית לשניים התחתונים.

<אורית שפירו: כעת אנו עוברים לפילוח לפי תלמידים שמעידים שהם מעשנים נרגילה 'לפחות פעם אחת בשבוע'.

<אורית שפירו: נעשה כאן את אותן ההשוואות.

<אורית שפירו: בצהוב צבעתי את המדד שמראה שבנים מעשנים יותר מבנות בכל אחד ואחד מהמדדים וגם בהבדל בין המגזר היהודי וגם בין הערבי.

<אורית שפירו: בירוק צבעתי את העובדה שהתלמידים הערבים מעשנים יותר מהתלמידים היהודיים.

<אורית שפירו: אנחנו מדברים על 10% למול 5%.

<אורית שפירו: בכתום, רציתי להצביע על העובדה ששיעורי העישון השבועי עולה מ-3% בערך בכיתה ו' ועד ל- 12% בערך בכיתה י'.

<אורית שפירו: גם פה, בכל אחד מהמדדים יש עליה ברורה, זאת אומרת שלגיל יש השפעה.

<אורית שפירו: לשאלתך, וניכנס להבדלים, אנחנו יכולים לראות כאן שבקרב אוכלוסיית הבנים בהשוואה לכל שאר האוכלוסיות שוב יש שיעור גבוה של עישון.

<אורית שפירו: בערך 11% בכיתה ו' יחסית ל- 28% בכיתה י'.

<אורית שפירו: זה אומר ששליש מהבנים הערביים מעשנים נרגילה בכיתה י' לפחות פעם אחת בשבוע.

<אורית שפירו: אם נשווה את הנתון הזה לבנים, שגם אצלם זה גבוה ביחס לבנות, אנחנו מדברים כאן על כ-15%.

<אורית שפירו: כמעט כפול, פי שתיים.

<אורית שפירו: יחד עם זאת, גם פה אנחנו רואים את אותה ירידה שדיברתי עליה קודם בהיקף שלה, 'לפחות פעם אחת בשבוע' רואים מגמה של ירידה משנת 2002 דרך 2004, 2006 ו-2011.

<אורית שפירו: כעת נצטמצם לנושא של 'לפחות פעם אחת ביום' של אחוז התלמידים באותן כיתות שמעידים, סימנתי בצהוב את הנושא של המגזר הערבי.

<אורית שפירו: הממצאים מראים כאן את הבעיה בקרב הבנים הערביים, כמעט 7.5% מדווחים שהם מעשנים לפחות פעם אחת ביום.

<אורית שפירו: אם נסתכל על כיתה י', אנחנו מדברים כבר על 13% שמשתמשים בנרגילה כל יום.

<אורית שפירו: גם במגזר היהודי יש שימוש כל יום גם בקרב הבנים וגם בקרב הבנות, אבל הוא הרבה הרבה יותר קטן.

<אורית שפירו: אנחנו מדברים על 3.7% בקרב הבנים ו-1.4% בקרב הבנות שכיתה י' העידו שהן משתמשות.

<אורית שפירו: בהיבט הזה אנחנו שוב עם ההבדל, גם כאן יש ירידה לנוכח העובדה שמשתמשים כל יום.

<אורית שפירו: כמעט השקף האחרון.

<אורית שפירו: אחוז המנהלים המקיימים תכניות למניעת עישון בנרגילה בתוך בתי הספר, העבודה בתוך בתי ספר נעשית בעיקר באחריותה של שפ"י – השירות הפסיכולוגי ייעוצי, בשיתוף עם המחלקה לקידום לחינוך ובריאות במשרד הבריאות.

<אורית שפירו: כאן רואים שמעל ל-70% מבתי הספר היסודיים לא עוסקים כמעט בנושא של נרגילות.

<אורית שפירו: אנחנו גם רואים שמחצית מבתי הספר הדתיים לא מטמיעים את תכניות המניעה לנרגילה.

<אורית שפירו: במגזר הערבי ,שם ראינו שיש בעיה מורכבת יותר, גם שם אנחנו רואים שכ- 30% מבתי הספר העל-יסודיים אינם עוסקים בנושא.

<אורית שפירו: כלומר, השקף הזה מראה בברור שצריך לעשות עוד לקידום העשייה החינוכית מניעתית בקרב בני הנוער בכל מה שקשור לנרגילה.

<אורית שפירו: תודה.

מוחמד ברכה: תודה.

מוחמד ברכה: אני מעוניין לשמוע את משרד הבריאות.

מוחמד ברכה: יש חומר הסברה שיוצא מהמשרד?

מוחמד ברכה: בבקשה.

<פאולה רושקה: כן, הוא יוצא דרך קידום בריאות.

<פאולה רושקה: אולי כדאי שחיים גבע ידבר כי זה יותר במחלקה שלו.

<חיים גבע: אני מהמחלקה לקידום חינוך לבריאות במשרד הבריאות.

<חיים גבע: אנחנו משתפים פעולה עם השירות הפסיכולוגי ייעוצי עם היחידה לשימוש באלכוהול וסמים וטבק ועם קרן רוט בנושא של מניעת עישון סיגריות ונרגילות.

<חיים גבע: כחלק מתכנית הדגל של מניעת עישון בכלל, אנחנו ומשרד החינוך רואים בעישון סיגריות ונרגילות את אותה תופעה, את אותה בעיה.

<חיים גבע: מבחינתנו זה מרכיב אחד, אמצעי שבני הנוער רואים אותו כחלופי האחד לשני ואת הנרגילה כמופחתת סיכון לעומת הסיגריות, כמובן זו טעות.

<חיים גבע: כל הפעילות שעושים נגד עישון נרגילה היא חלק מזה.

<חיים גבע: השנה פיתחנו והפקנו, בעצם זה הופץ בלמעלה מ-500 בתי ספר, ערכת פעילות שעוסקת בעישון סיגריות ובמניעת עישון נרגילות.

<חיים גבע: יש חומרי הסברה שמחלקים לכל מי שרוצה - - -

מוחמד ברכה: איפה?

<חיים גבע: בבתי הספר.

מוחמד ברכה: יש משהו יזום על ידי משרד החינוך?

<חיים גבע: הפעילות היא משותפת כי הם אלה שאמונים על ההטמעה.

<חיים גבע: אנחנו כותבים את התכנים ומפתחים את הערכות ואת התכנית עצמה.

<חיים גבע: זה עובר בבתי הספר על ידי היועצות, מורות או על ידי עמיתים למניעת עישון.

<חיים גבע: זה מתוקצב על ידי שיתוף פעולה של משרד החינוך ומשרד הבריאות - - -

מוחמד ברכה: שמענו נתונים שכ- 30% עד 75% מבתי הספר אינם עוסקים בעניין.

<חיים גבע: משרד החינוך צריך להתייחס למה יש בתי ספר שלא מיישמים את התכנית.

<חיים גבע: זה נמצא בתכנית כישורי חיים, זה משהו שמוגדר כחובה במערכת החינוך.

<חיים גבע: אין לי את התשובות שמערכת החינוך צריכה לתת.

<מיקי אריאלי: אפי שפר אחראי על נושא אכיפה של עישון בציבור כולל נרגילות, אני מבקש שהוא יספר לנו על הבעיה שלנו מבחינת האכיפה.

<מיקי אריאלי: כשאתה מדבר על מה קורה עם האחוז הגבוה, מבחינת עישון, בציבור יש דבר אחד ובנושא של נרגילות ובמיוחד במקומות שהם רק לנרגילות שאנחנו מכירים אותם, איתם יש לנו בעיית אכיפה.

<מיקי אריאלי: אני אבקש שאפי יסביר את זה.

<אפי שפר: תודה.

<אפי שפר: כמו שהוזכר קודם, יש עסקים שאנחנו יודעים שהם מיועדים לעישון נרגילה ופועלים.

<אפי שפר: בדרך כלל בעלי עסקים מקצים 100% מהמקום לעישון נרגילה.

<אפי שפר: את העסקים האלה אפשר להגדיר כעסקים לא בריאים.

<אפי שפר: הרשויות המקומיות מחלקות את העסקים האלה לשניים, עסקים שמגישים מזון ושתייה ועסקים שאינם מגישים מזון ושתייה.

<אפי שפר: לגבי העסקים שמגישים מזון ושתייה ניתן לבצע בהם אכיפה למניעת עישון ו"צו רישוי עסקים" חל עליהם.

<אפי שפר: מבחינת עסקים שאינם מגישים מזון ושתייה, "צו איסור עישון במקומות ציבוריים" ו"צו רישוי עסקים" לא חלים עליהם ולכן האכיפה שם יותר בעייתית.

מוחמד ברכה: אין חוק שאוסר?

מוחמד ברכה: כלומר בעניין של מקום ציבורי.

<אפי שפר: עניין 'מקום ציבורי' מתייחס לנרגילה כמו לעישון סיגריות.

מוחמד ברכה: ברור, אבל זה החוק היחידי שאתם נסמכים עליו.

<אפי שפר: אנחנו אחראיים על החוק, אבל אין לנו סמכויות אכיפה לנושא זה.

מוחמד ברכה: כלומר, אין כלים אחרים חוץ מהחוק הזה כדי להילחם בתופעה.

<מיקי אריאלי: אפילו עם החוק הזה, סמכויות שיאפשרו שמשרד הבריאות ייתן את הדוחות ויעשה אכיפה כמו שאנחנו רוצים, כרגע זה נמצא בוועדת - - -

<אפי שפר: אנחנו הגשנו הצעת חוק שבימים הקרובים צריכה להיות בדיון בוועדת השרים.

<אפי שפר: בהצעת החוק הזאת אנחנו מבקשים למשרד הבריאות סמכויות אכיפה כדי להסדיר את העניין הזה.

<אפי שפר: שיהיו עובדים שיוסמכו לאכיפת החוק ואנחנו בעצם נצטרף לאכיפה של הרשויות המקומיות.

<אפי שפר: כך בעצם נגדיל את כוח - - -

<מיקי אריאלי: עיקר הבעיה, בחלק מהערים הפקחים לא רוצים לעסוק באכיפה של זה.

<מיקי אריאלי: לנו יש בעיה, אנחנו לא יכולים להכריח אותם ולכן אנחנו מחכים לסמכויות האלה.

<ווליד חדאד: נרגילה, בניגוד למה שחושבים, המקור שלה הוא טורקיה ולא מדינות ערב.

<ווליד חדאד: בגדול זה משהו טורקי.

<ווליד חדאד: עד לפני 20 שנה התופעה הזאת כמעט ולא הייתה קיימת בחברה הערבית.

<ווליד חדאד: מאז שנת 1993 עם הפתיחות לכיוון ירדן, לכיוון רמאללה כשאנשים התחילו ללכת ולבלות בחברה הערבית התופעה התרחבה, גם בהשפעת ערוצי הלוויין.

<ווליד חדאד: היום לא תמצא בערוצי הלוויין דרמה סורית, לבנונית או מצרית שאין בה נרגילה וזה משפיע על האנשים ועל הנוער.

<חיים גבע: היום הטורקים מטשטשים בטלוויזיה כל סיגריה.

<ווליד חדאד: בחברה הערבית לא היו קפיטריות ששמו את הנרגילה.

<ווליד חדאד: אנשים שרצו לעשן נסעו לכיוון בית לחם או רמאללה.

<ווליד חדאד: היום בכל כפר של 10,000 תושבים אתה תמצא 20 מקומות לעישון נרגילה.

<ווליד חדאד: זה נתפס כתופעה לגיטימית.

<ווליד חדאד: לעומת האלכוהול שהוא אינו לגיטימי בחברה הערבית עישון נרגילה היא תופעה חברתית מאוד מקובלת, אנשים לא מסתכלים על זה כסטייה.

<ווליד חדאד: רואים את התופעה בחתונות ובכל מקומות.

<ווליד חדאד: אני גם לא מופתע מאחוז הנשים המעשנות סיגריות, עישון סיגריה של אישה נתפס כסטייה, נרגילה זה נחשב לנורמאלי.

<ווליד חדאד: אני רואה שנשים ונערות מעשנות חופשי לעומת הסיגריות שנשארות בגדר סטייה.

<ווליד חדאד: הנרגילה יותר מקובלת.

<ווליד חדאד: עישון נרגילה זה לא המנדט שלנו כרשות.

<ווליד חדאד: כרשות למלחמה בסמים אנחנו מאוד מחוברים למנדט שלנו שהוא סמים ואלכוהול.

<ווליד חדאד: המתאמים שלנו בשטח שפועלים בתיאום עם שפ"י, בונים תוכנית מניעה שניתן להגדיר אותן בגדול כפעילות למזעור נזקים.

<ווליד חדאד: אנחנו עובדים עם הרשויות המקומיות כדי שכל המקומות לעישון נרגילות יפעלו ברישיון ובאישור.

<ווליד חדאד: אדוני כבוד היושב ראש, בוועדה הקודמת דיברנו על רישוי עסקים, חלק מהמקומות הם ללא רישוי עסקים והם מרשים לילדים קטנים להיכנס.

<ווליד חדאד: אנחנו לא רוצים להיכנס למקומות האלה.

<ווליד חדאד: אנחנו מבקשים שהכול יפעל ברישיון עסק ופיקוח הרשות.

<ווליד חדאד: זה המנדט של העיריות.

<ווליד חדאד: ברגע שהעסק לא מפוקח יש לנו בעיה רצינית.

<ווליד חדאד: אנחנו לא נלחמים במחלת הסרטן, אנחנו נלחמים בסמים.

<ווליד חדאד: לכן אני אומר שהאגודה למלחמה בסרטן יכולה לפעול.

<ווליד חדאד: הנושא היותר חשוב, אנחנו מסתכלים על הכלי לעישון נרגילה ככלי לעישון סמים לכל דבר ועניין.

<ווליד חדאד: זה כמו הבאנג שאפשר להשתמש ולשים בו חומרים.

<ווליד חדאד: היום הנערים לוקחים את הנרגילה, אני מעדיף שהוא יעשן את הנרגילה במקום מוסדר יותר מאשר במטע זיתים.

<ווליד חדאד: הם שמים שני דברים, האחד, בראש הנרגילה הם שמים את עלה הגראס ודברים אחרים או ששמים וודקה וערק כדי להתמסטל – כאן המנדט שלנו.

<ווליד חדאד: חשוב לנו שההורים יבינו, ההורים לא מבינים, הם יודעים שהבן עישן נרגילה אבל לא יודעים מה הוא שם.

<ווליד חדאד: היו המון מקרים של השפעות קטלניות.

<ווליד חדאד: נמצא כאן דוקטור אליאס שעשה מחקר בטכניון דרך בית החולים רמב"ם בנושא הנרגילה, חשוב לי שהוא יציג בכמה מילים את המחקר שלו.

<ווליד חדאד: המחקר הוא מהטכניון.

<ווליד חדאד: המתאמים שלנו עובדים בשטח בשיתוף פעולה הדוק עם יועצי בית הספר על בניית תכניות מניעה.

<ווליד חדאד: הכיוון שלהם הוא מזעור נזקים.

<ווליד חדאד: אנחנו לא יכולים לדבר על נרגילה כמו שאנחנו מדברים על סמים ואלכוהול שזה אסור כי בחברה הערבית אתה יכול להגיד שאלכוהול אסור גם על פי דת.

<ווליד חדאד: 90% מהחברה הם מוסלמים לכן אפשר להגיד שזה אסור על פי דת, אבל לגבי הנרגילה אי אפשר לעבוד כך.

<ווליד חדאד: אם נתחיל להגיד שהיא אסורה האנשים לא יקשיבו לנו.

<ווליד חדאד: אנחנו מסבירים מהם הסכנות ובמיוחד שזה כלי לעישון סמים.

<ווליד חדאד: תודה.

<אליאס חילו: שלום לכולם.

<אליאס חילו: אני רופא במקצועי ובמסגרת הלימודים עשיתי מחקר שאני אציג היום את עיקריו בפני הוועדה המכובדת הזאת.

<אליאס חילו: המחקר שלנו היה רפואי קליני.

<אליאס חילו: לקחנו אנשים בריאים ובדקנו את השפעות המידיות של עישון הנרגילה מבחינה רפואית, מבחינה שאפשר למדוד אותן כמותית.

<אליאס חילו: המחקר בוצע בבית החולים רמב"ם והטכניון עם פרופסור לאה בנטור מנהלת מחלקת ריאות ילדים ופרופסור ידידיה בנטור המומחה הארצי לפרמקולוגיה וטוקסוקולגיה ודוקטור חכים פהאד.

<אליאס חילו: המחקר היה במימון האגודה למלחמה בסרטן.

<אליאס חילו: זה מביע את הפרדוקס שיש פה.

<אליאס חילו: אנחנו די מודאגים מהסרטן שנגרם מהנרגילה, אבל בדרך יש לנו עוד מיליון ואחת סכנות טמונות שהן בעצם מוקשים שאנחנו דורכים עליהם והם מזיקים לנו.

<אליאס חילו: המחקר שלנו היה בשני שלבים.

<אליאס חילו: נכללו בו כ- 100 מתנדבים.

<אליאס חילו: עיקרי המחקר – לנרגילה נמצאה השפעה מידית חד-חד –ערכית ומאוד בולטת על הלב והריאות שהתבטאה בעלייה בדופק, עלייה בלחץ דם, עלייה בקצב הנשימה – אלו סימנים מובהקים למאמץ שהגוף מבצע אפילו מבלי לרוץ על הליכון, הגוף מתאמץ וניזוק בצורה כזאת או אחרת.

<אליאס חילו: הייתה עלייה במדדי הדלקת בדרכי הנשימה שמביעה באופן סמוי שאכן יש נזק לדרכי הנשימה וזו הדרך של הגוף לתקן.

<אליאס חילו: אנחנו נותנים לאנשים, בעצם קטינים, לגרום או להזיק לעצמם וזה כבר מסוכן.

<אליאס חילו: החשוב מכל, הייתה עלייה בחד-תחמוצת הפחמן בגוף שמתבטאת בעלייה ברמת הקרבוקסיה המוגלובין, זו אחת התרכובות של המוגלובין שהוא מאוד מסוכן.

<אליאס חילו: בעצם כל ההמוגלובין תפוס על ידי חד-תחמוצת הפחמן ואינו מסוגל להעביר חמצן.

<אליאס חילו: הרמה הזאת נמדדת באחוזים בדם.

<אליאס חילו: הרמה המותרת היא 1%-3% בדם ואנשים שעישנו חצי שעה בלבד נרגילה, חצי שעה בלבד, אני אומר את זה כך כי היה חשוב לי לשאול את הגברת אורית שפירו האם ישנו מידע על משך התקופה שאנשים מעשנים.

<אליאס חילו: הרי כולנו יודעים שאת הסיגריה מחזקים וכעבור שלוש עד חמש הדקות הסיגריה איננה.

<אליאס חילו: נרגילה בניגוד לסיגריות זה סיפור שמתמשך.

<אליאס חילו: עכשיו למשל בתקופת המונדיאל אנשים שיושבים לעשן נרגילה זה מינימום 90 דקות של משחק ועוד החצי שעה לפני, המחצית, והחצי שעה אחרי.

<אליאס חילו: זה ברמה הכי בסיסית.

<אליאס חילו: אנחנו נתנו לאנשים לעשן 30 דקות ורמת קרבוקסיה המוגלובין עלתה מ- 1% או 3% שזו הרמה הנורמאלית, עד כדי 28%.

<אליאס חילו: 28% זו רמה ש-30% מהדם של האדם מורעל ואינו מסוגל להעביר חמצן לאברים החיוניים שלו.

<אליאס חילו: ההשפעה הזאת בפני עצמה זה מישהו המורעל מחד-תחמוצת הפחמן, זה מה שקורה בשריפות או כשמישהו נכנס לאוטובוס בוער וכיוצא בזה.

<אליאס חילו: הרמה הזאת היא טוקסית והיא יכולה לגרום לסימנים וסימפטומים ואף למוות.

<אליאס חילו: מאידך, אנחנו רואים לפעמים אנשים שמגיעים למיון, מרביתם ילדים, שמעשנים נרגילה באופן שהוא טיפה יותר מדי וגם במקומות סגורים שאינם מאווררים כמו שצריך, הם מגיעים למיון עם רמות קרבוסיה ההמוגלובין מאוד גבוהות.

<אליאס חילו: לפעמים הם מספרים שהם עישנו נרגילה ולפעמים לא.

<אליאס חילו: זה מקשה גם על האבחון וגם על הדיאגנוזה של המצב.

<אליאס חילו: כאשר אנחנו מוצאים את המקרה הזה לפעמים אנחנו צריכים לטפל בהם בתא לחץ או בחמצן בריכוז גבוה, כמו שצריך לתת לאנשים שצללו.

<אליאס חילו: חמור מזאת, אנחנו עדים לתופעה של העשרת הנרגילה בחומרים פסיכו-אקטיביים, זה מתחבר לוועדה כאן.

<אליאס חילו: חומרים שיכולים להיות מאלכוהול ועד כל הרמות הגבוהות ביותר, הם שמים את זה גם בקומה העליונה של הנרגילה וגם בקומה התחתונה של הנרגילה, דהיינו, גם בראש הנרגילה הם מעשירים את הטבק של הנרגילה בכל מיני חומרים שמוסיפים.

<אליאס חילו: הם מוסיפים גם במים.

<אליאס חילו: בנרגילה אפשר לשים הרבה מאוד חומרים שהאוורור של המים גורם לשאיפת החומרים הפסיכו-אקטיביים לתוך הגוף שעושים את העבודה.

<אליאס חילו: בספרות של השנים האחרונות יש הרבה דיווחים על מקרי מוות, עילפון, כאבים בחזה, פסיכוזות שנגרמים אחרי שימוש בנרגילה ובתוספים כאלה ואחרים.

<אליאס חילו: אני אבקש לציין שנמצא הבדל מובהק סטטיסטית בין רמת ההרעלה שהזכרים מקבלים לעומת הנקבות.

<אליאס חילו: אנחנו עדיין לא יכולים לשייך את זה לסיבה מסוימת ועדיין לא יכולים להסביר את זה בצורה מדעית.

<אליאס חילו: העניין כרוך בעוד מחקר בנושא, אבל ראינו שנשים שמעשנות אותה תקופה שמעשנים גברים, הם מגיעים לרמות טוקסיות יותר.

<אליאס חילו: זה אחד הדברים - - - <קריאה:> בסמים אחרים זה אותו דבר.

<אליאס חילו: זה דבר שידוע בסמים אחרים, אבל זה נמצא גם בנרגילה.

<אליאס חילו: כמה דברים שלא נראו לי בדיון.

<אליאס חילו: ההסברה שנרגילה דומה לסיגריות, נכון מאוד שזו התנהגות פסולה ואני חושב שזה הדבר האחרון שבו נרגילה דומה לסיגריות.

<אליאס חילו: נרגילה שונה מסיגריות מהותית.

<אליאס חילו: ראשית מבחינת סוג החשיפה.

<אליאס חילו: סיגריות זה בדרך כלל חשיפה כרונית, חשיפה ממושכת והאנשים כל הזמן מעשנים, למשל סיגריה אחת כל שעתיים או שעה ורמת החשיפה היא כל הזמן נמוכה, אבל מתמשכת.

<אליאס חילו: לעומת זאת נרגילה, אנחנו פוגשים ילד בן 15 שאינו מעשן במשך היום כלל עד שהוא פוגש את הנרגילה, הוא מחזיק את הצינור של הנרגילה ואינו מרפה ממנו למשך שעתיים.

<אליאס חילו: יש לנו כאן סוג שונה מאוד של חשיפה שנקראת חשיפה אקוטית או חדה, חשיפה באנג חזק ואז אין חשיפה.

<אליאס חילו: הדבר הזה יכול לגרום להרעלת יתר.

<אליאס חילו: כל בר-דעת יכול להגיד שמבחינה רפואית יש כאן משהו שונה.

<אליאס חילו: סוג הטבק של הסיגריות הוא טבק שעובר יבוש ועובר עיבודים מסוימים לעומת זאת הטבק של הנרגילה הוא טבק רטוב ויש חומרים ותרכובות אחרים.

<אליאס חילו: דבר חשוב בהבדלים בין סיגריות לנרגילה – טמפרטורת הבעירה בסגירה, ליבת האש מגיעה לטמפרטורה של עד 900 מעלות צלזיוס בעוד שבנרגילה הגחל מגיע לרמה של 200 צלזיוס בלבד.

<אליאס חילו: אני לא אומר שסיגריה היא פחות או יותר חמה מנרגילה כי זה לא העניין כאן, אבל אני מדגיש שיש סוג אחר של עישון.

<אליאס חילו: בסיגריה יש תופעה של שריפה של הטבק, בעוד שבנרגילה יש תופעה של אידוי או סוג של עישון שאינו יוצר תרכובות שנמצאות בסיגריה.

<אליאס חילו: זה יכול להעיד שהחשיפה שונה ושהחומרים שנמצאים בעשן הם שונים בתכליתם.

<אליאס חילו: לגבי הממאירות שהנרגילה והסגירה עושות, היום נמצא חד-חד ערכית וזה כבר ידוע בספרות הרפואית והמקצועית שסיגריות גורמות לסוג כזה או אחר של סרטן באזור דרכי הנשימה והריאות ופחות בדרכי הנשימה העליונות, בעוד שישנם היום דיווחים רבים שנרגילה גורמת יותר לסרטן הפה, הלוע והשפתיים – זה טיפה שונה וצריך להדגיש גם את הנקודה הזאת.

<אליאס חילו: זה בגדול מה שרצית להגיד.

<אליאס חילו: אם יש לכם שאלות אני אשמח לענות על שאלותיכם.

<אליאס חילו: תודה.

מוחמד ברכה: תודה על הדברים המאלפים וגם על המחקר.

מוחמד ברכה: אומנם אנחנו לא נמצאים כאן על תקן ועדת הבריאות, אבל אני חושב שהנתונים עושים את התופעה יותר חמורה ומחייבת יותר טיפול.

מוחמד ברכה: אנחנו גם נבדוק את הדברים האלה.

<אורית שפירו: מיקי, אבקש לשאול אתכם.

<אורית שפירו: אני יודעת, לפחות על מספר מסעדות שבהגדרה שלהן הישיבה היא סביב נרגילות.

<אורית שפירו: כלומר, זה לא חד פעמי, זאת ההוויה שלהן וזה לא סוד, זה מוכר במועצות או בעיריות.

<אורית שפירו: מי אמון על זה?

<אורית שפירו: איך אפשר לוודא שזה נסגר מכיוון שכל מי שמגיע לשם זה מה שהוא עושה, זה חלק מהתפריט.

<חיים גבע: נכון.

<חיים גבע: אלו עסקים שהם בתי נרגילה.

<חיים גבע: בעלי עסקים מקצים 100% מהשטח לעישון נרגילות.

<חיים גבע: מבחינת "רישוי עסקים" אין פריט כזה.

<חיים גבע: "החוק למניעת עישון במקומות ציבוריים" ו"רישוי עסקים" מתייחס לעסקים האלה רק אם הם מגישים אוכל או שתייה.

<אורית שפירו: הם מגישים אוכל ושתייה, אז מה דינם?

<חיים גבע: 90% מהמקרים זה נכון.

<חיים גבע: הרשויות המקומיות לא אוכפות במקומות האלה.

<חיים גבע: יש בעיה של אכיפה וזאת בדיוק הבעיה.

מוחמד ברכה: מי יכול לענות על השאלה, בעקבות עליית מחירי הטבק לנרגילות, האם חלה ירידה או תזוזה כלשהי?

מוחמד ברכה: זאב, אני יודע שניסיונות ההברחה עלו.

<זאב ציגלברג: לא צריך להבריח נרגילות.

מוחמד ברכה: לגבי הטבק מעבר לכמות המותרת.

מוחמד ברכה: סיפרו לי מהמכס בנהר הירדן על אנשים שהיו להם בערך כמה מאות קילוגרם של טבק לנרגילות.

<זאב ציגלברג: אין לי את הנתונים כי לא נתבקשתי.

<זאב ציגלברג: אני מוכן לבדוק את הנתונים.

<זאב ציגלברג: שוב, לגבי הנרגילה עצמה, כבוד היושב ראש, לצערי זה מותר ביבוא למרות שכלי עישון הוצאו מהפקודה בגלל המנהג הרווח של עישון נרגילה.

<זאב ציגלברג: על פי מה שאני יודע, אני לא מומחה בתחום, זה משמש לא רק לסמים.

<זאב ציגלברג: לגבי הברחות טבק אני מוכן לבדוק ובישיבה הבאה יהיו נתונים.

מוחמד ברכה: סיפרו לי סיפורים מזעזעים בעניין.

<זאב ציגלברג: כמו כל דבר שיש עליו מיסוי, אותו מבריחים.

<זאב ציגלברג: מבריחים גם טבק, מבריחים גם זהב, מבריחים הרבה דברים.

<זאב ציגלברג: נתונים אין לי.

<זאב ציגלברג: בישיבה הבאה אציג.

<חיים גבע: במסגרת הלאומית לצמצום העישון ונזקיו, נרגילה היא כמובן חלק מהעניין הזה.

<חיים גבע: החוק מתייחס לסיגריות ונרגילות באותו אופן.

<חיים גבע: אותן ההגבלות שיש על סיגריות קיימות על נרגילות.

<חיים גבע: מבחינת האמצעים שנכון לנקוט לצמצום התופעה של עישון נרגילה, ממה שאנחנו יודעים בעולם, המיסוי הוא האמצעי היעיל ביותר ולכן הבקשה הראשונה שהייתה לנו הייתה לעלות את המיסוי על טבק לנרגילה.

<חיים גבע: יש עלייה של 500% שנפרסת על פני שלוש שנים.

<חיים גבע: העלאה האחרונה הייתה בתחילת שנת 2014 וצפויה עוד עלייה אחת בתחילת 2015.

<חיים גבע: המחיר יגיע ממחיר של 50 שקל למחיר של 300 שקל לק"ג.

מוחמד ברכה: יש הערכה איך זה השפיע על השימוש?

<חיים גבע: השנה יש סקר נוסף של HBC, אותו הסקר של יוסי הראל, עם התוצאות נראה את השינוי בעישון הנרגילה.

<חיים גבע: כרגע אנחנו לא יכולים להעריך.

מוחמד ברכה: אני שואל שאלה היפותטית, אני לא יודע עם היא קיימת.

מוחמד ברכה: האם קיים ייצור טבק באופן ביתי?

<חיים גבע: כמובן.

<חיים גבע: אם תרצו יש לי גם סרטון של פשיטה של רשות המיסים על מקומות שמכינים טבק לנרגילה בצורה מזויפת.

<חיים גבע: הם עושים את זה.

<חיים גבע: אם תרצו לראות אוכל להקרין את הסרט.

<חיים גבע: הסרט הוא מכתבה של חדשות ערוץ 2, שלוש דקות.

<חגית בוני נח: מהרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.

<חגית בוני נח: אני חושבת שהעמדה של משרד הבריאות שנרגילה שווה לסיגריות הייתה מהעובדה שלא היו מחקרים בעניין הנרגילות, מהסוג שאתה מדבר עליו, ולכן זאת הייתה העמדה.

<חגית בוני נח: אנחנו יודעים על סיגריות שהן מזיקות ולכן אנחנו אוחזים בעמדה.

<חגית בוני נח: זו עמדה שגם בהסברה אנחנו אומרים אותה.

<חגית בוני נח: אנחנו נשמח לעשות את הדיפרנציאציה כי אני חושבת שהמיקוד צריך להיות אחרת וכתוצאה מכך גם הסקרים שעושים צריכים להתמקד במה שאמרת, בזמן - - -

<חיים גבע: גם מבחינת היקף הנזק.

<חיים גבע: היקף הנזק של נרגילה גדול יותר מהסיבות הטכניות של צורת העישון והמים וכל - - -

<חגית בוני נח: בעמדה הרשמית של משרד הבריאות, תסתכל גם באתר שלכם, תגידו שנרגילה שווה לסיגריות.

<חגית בוני נח: זו העמדה הרשמית.

<חגית בוני נח: אני אשמח ואנחנו נשמח לעודד יותר מחקרים בכיוון הנרגילות.

<חגית בוני נח: רוב המחקרים שיש הם מאוניברסיטאות לבנון, מצרים וכדומה.

<חגית בוני נח: אין כמעט מחקרים בתחום הזה.

<חגית בוני נח: אני אשמח אם תצא מכאן קריאה לעודד מחקרים בכיוון.

<חגית בוני נח: אולי צריך יותר להתמקצע בעניין ההסברה - - -

מוחמד ברכה: הרשות יכולה לעשות את זה?

<חגית בוני נח: הרשות זה סיגריות.

<חגית בוני נח: תבינו שהרשות אחראית על אלכוהול ועל סמים.

<חגית בוני נח: הנרגילות זה לא כל כך המנדט של הרשות למרות שאתה אמרת בפתיח שלך, הנרגילות הן ממש פותחי שער – לפי התיאוריה של דניס קנדל.

<חגית בוני נח: אני מאמינה בכל ליבי, למרות שאני עובדת ברשות, שהמניעה הטובה ביותר זה קודם כל מניעת סיגריות.

<חגית בוני נח: אם הצלחתי למנוע עישון סיגריות, אלכוהול, רד-בול בקרב בני נוער, אז אולי מנעתי את כל מה שבא אחר כך.

<חגית בוני נח: דבר נוסף אני אבקש להזכיר, כל נושא של נהיגה ונרגילה – אני לא יודעת עד כמה אתם מודעים לכך.

<חגית בוני נח: יש מחקר של דוקטור וופא מהטכניון, היא לא יכלה להגיע לכאן, יש סכנה בעניין הקשר בין נהיגה לנרגילות.

<חגית בוני נח: זה משהו שצריך לדבר עליו.

<חגית בוני נח: אני מכירה הרבה אנשים שנוהגים וגם מעשנים, יהודים וערבים וגם בכלל.

<חגית בוני נח: צריך לציין שהעניין של נרגילות הוא יותר חברתי מאשר סיגריות.

<חגית בוני נח: יש כאן פן חברתי ומהות אחרת שצריך לשים עליה את הדעת גם בהסברה וגם במניעה ובכלל.

<חגית בוני נח: תודה.

<פאולה רושקה: אני אבקש להתייחס, זה בעצם מזכיר לי משהו של 'בינג דרינקנג', גם כאן זה בינג ולכן הסיכון פה לצעירים הוא באמת הרבה יותר גדול.

<פאולה רושקה: אנחנו צריכים להתייחס לעובדה שזה נושא חשוב.

<חיים גבע: יש להזכיר דבר בנוסף שהוא השימוש במשהו חוקי, יש את העניין של סיגריה אלקטרונית.

<חיים גבע: בפקודה של סמים מסוכנים יש איסור על באנג, זה מוצר שאסור בגלל שהשימוש בו הוא בעיקר לסמים.

<חיים גבע: בנרגילה כמובן זה לא קיים.

<חיים גבע: כעת יש את העניין של הסיגריה האלקטרונית שהיא מעין צינורית עם מנוע, סוללה ומחסנית ואפשר למלא בה מה שרוצים.

<חיים גבע: לכאורה זה אמור להיות עם ניקוטין וחומרי טעם וריח כתחליף לסגירה, אבל כבר יש בעולם לא מעט - - -

<מיקי אריאלי: מצאנו 'אנטי פירז', זה ממש רעל.

<מיקי אריאלי: זה נמצא בתוך החומרים האלה שמוכרים כאילו לסיגריות אלקטרוניות.

<חיים גבע: סיגריה אלקטרונית, יש בכוונת במשרד הבריאות לאסור אותה לחלוטין בין השאר בגלל האפשרות לעשות להן 'אנטי פריז'.

<חיים גבע: במדינות בעולם בהן יש לגיטימציה של חשיש, מריחואנה, יש בהן כבר חברות לייצור סיגריה אלקטרונית שחברו עם אותן חברות המייצרות מריחואנה ומייצרים סיגריות אלקטרוניות מותאמות יותר לשימוש בסמים.

<חיים גבע: לדעתי, יש לשקול איסור כמו השימוש בבאנג.

<חיים גבע: להכניס כסעיף ב' את האיסור בשימוש בסיגריה אלקטרונית כאמצעי יותר טכנולוגי שמושך בני נוער.

<חיים גבע: שם המשאף אישי ובאיכות מאוד גבוהה, הוא מותר לחלוטין על פי חוק, אבל גם הוא פתח לשימוש בסמים.

<ווליד חדאד: יש כמה דברים שאני מבקש להתייחס אליהם.

<ווליד חדאד: במסגרת המחקר שלנו, לא הזכרתי את הכול, כצעד מקדים הצענו סקר עם אנשים שאפשר לקרוא להם מאוד נורמטיביים, מרביתם היו סטודנטים לרפואה - - - <קריאה:> אל תקרא להם נורמטיביים.

<ווליד חדאד: אף פעם לא מעניין כמה הראש של הנרגילה עולה.

<ווליד חדאד: אני אציין כמה דברים במספרים.

<ווליד חדאד: יעלו את המחיר של גרם טבק ל-300 שקל, גרם טבק יכול להספיק ל-40 ראשי נרגילה.

<ווליד חדאד: 300 שקל ל-40 ראשי נרגילה זה 7.5 שקל בערך.

<ווליד חדאד: אם חמישה אנשים יושבים על ראש נרגילה אחד שזה 7.5 שקל, האם מישהו באמת חושב שזה יהיה מחסום לאנשים?

<ווליד חדאד: אני אישית לא.

<ווליד חדאד: לגבי עידוד המחקר, המחקר התחיל מכך שסטודנטים במהלך הלימודים שלהם לקראת תואר דוקטור לרפואה בישראל מתבקשים לבצע עבודת גמר.

<ווליד חדאד: העבודה הזאת צריכה להיות איזה מחקר.

<ווליד חדאד: בדרך כלל אנשים לוקחים נושאים מאוד מעניינים.

<ווליד חדאד: אני הייתי החנון של הכיתה שלקח על עצמו פרויקט גדול, באמת כך זה היה, אני לא אגיד לכם איך זה התחיל.

<ווליד חדאד: הייתה אז שביתת הרופאים, אמרתי לרופאים שהיו במעבדה, 'עזבו את הדברים שעושים כאן, במקום להציל אנשים לכו למכור נרגילות ותהיו מיליונרים, כך זה התחיל.

<ווליד חדאד: בכל שנה בארץ מבוצעים 400 עבודות של סטודנטים, 400 מחקרים.

<ווליד חדאד: לדעתי זה מנוע שאפשר להכניס בו תעדוף או איזו הטבה למי שעושה מחקר בנושאים מסוימים שהם רלוונטיים לאוכלוסייה כאן.

<ווליד חדאד: לדעתי זו דרך מאוד טובה להאיץ את המחקר, ומצד שני לדעת יותר על הנרגילה ממחקרים ועל דברים יותר חשובים.

<פאולה רושקה: אני עדה לכך שבתחום הסמים, אני מלמדת גם באוניברסיטאות לרפואה, השנה לתואר הביניים כ- 30 סטודנטים עשו יחד איתי מחקר סמים - - -

<חגית בוני נח: כי את היית שם ונתת להם את הטריגר.

<פאולה רושקה: לא.

<פאולה רושקה: דווקא הם באו אלי.

<פאולה רושקה: לכן אני אומרת שמאוד חשוב שאנחנו נעשה משהו מול הרפואה.

מוחמד ברכה: בבקשה הימאת משפ"י.

מוחמד ברכה: הייתן מאוד חסרות לנו בתחילת הישיבה.

<הימאת חאג' יחיא: בשפ"י אנחנו נותנים דגש לתכניות למניעה ומנסים להתחיל כבר בכיתות נמוכות.

<הימאת חאג' יחיא: מתחילים תחילה לדבר על סיגריות ואחר כך על השאר.

<הימאת חאג' יחיא: הסיגריות, מובן מאליו שזה אסור, האבא אומר שזה אסור והמורה אומר שזה אסור וכולם אומרים שזה אסור.

<הימאת חאג' יחיא: עישון נרגילה עדיין לא נכנס לתודעה שזה אסור, זו בעיה.

<הימאת חאג' יחיא: אני חושבת שאנחנו צריכים לעסוק בה גם בבתי הספר ומבחינת התודעה בכל החברה.

<הימאת חאג' יחיא: בחודש האחרון, בגלל שהיה כל הנושא של 31 במאי, היה קמפיין מאוד חזק בחברה הערבית - - -

מוחמד ברכה: הימאת, לפני שהגעת הציגה אורית נתונים של הסקר בנושא השימוש בנרגילות בבתי הספר לתלמידי ו' עד י'.

מוחמד ברכה: הנתונים מזעזעים.

<הימאת חאג' יחיא: יש לי אותו.

מוחמד ברכה: זה כשל ואני אגיד שזה כשל של מערכת החינוך.

<הימאת חאג' יחיא: זה לא רק.

מוחמד ברכה: את לא צריכה להיות שר החינוך.

<הימאת חאג' יחיא: אני לא שר החינוך.

<הימאת חאג' יחיא: אני אשת מקצוע בבתי ספר ולא רק נציגת המשרד.

<הימאת חאג' יחיא: אני עובדת עם ילדים ואני שומעת מה הילדים אומרים.

<הימאת חאג' יחיא: אני מייצגת מה חושבים התלמידים.

<הימאת חאג' יחיא: כעת יש מחקר חדש של אבו עאסמי שאומר שהחברה, החשיבה והמסורת בבית הם גורמים שמשפיעים על התפיסה למניעה בכלל ונגד הסיגריות והנרגילות בפרט.

<הימאת חאג' יחיא: זה מאוד חזק כי אם אנחנו רוצים לבנות תכנית מניעה יותר נכונה צריכים לקחת את הנתון הזה ולעסוק עם ההורים יותר.

<הימאת חאג' יחיא: תופעת הנרגילה עדיין נתפסת כתופעה מקובלת, רצויה וחברתית בקרב התלמידים.

<הימאת חאג' יחיא: כמו שאתה אומר, כעת עם המונדיאל זה גם בבתי קפה.

<הימאת חאג' יחיא: שמעתי שדיברתם על כך, כעת כל הילדים מתחת לגיל 18 נכנסים לאיזה בית קפה בטייבה, טירה או בכל מקום ושם חוגגים עם הנרגילות.

<הימאת חאג' יחיא: אין חוק ואין אכיפה ואין כלום.

<הימאת חאג' יחיא: בבתי ספר מנסים לעשות בתכניות.

<הימאת חאג' יחיא: יש תכניות שמתחילות בכיתה א' וכעת יש תכניות בכיתה ו' עם מסר 'מסירים את מסך העשן', זה נכנס לבתי הספר העבריים-יהודיים ובשנה הבאה היא תכנס לבתי הספר הערביים.

<הימאת חאג' יחיא: אני מקווה שתהייה תזוזה מבחינת התלמידים.

<הימאת חאג' יחיא: התלמידים מקבלים מידע, מקבלים איך להתנהג מול הפיתויים שיש.

<הימאת חאג' יחיא: אם אני כתלמידה נכנסת לבית קפה ושם חוגגים ויש מבוגר שיגיד שזה אסור, מבוגר שיגיד שזה מזיק, זה לא כל כך תופס אצל הנער.

<הימאת חאג' יחיא: אני מבקשת להגיד שיש לנו תפקיד מאוד חשוב, גם לוועדה פה וגם לרשות.

<הימאת חאג' יחיא: השנה היה לנו איתה שיתוף פעולה מאוד חזק , הנציגים של הרשות הגיעו לבתי הספר ודיברו, למרות שנתבקשו לדבר על עישון הם דיברו על נרגילות, שמו את זה במוקד.

<הימאת חאג' יחיא: התוצאה של זה בקרב התלמידים הייתה חזקה מאוד.

<הימאת חאג' יחיא: את זה צריך לעשות.

<הימאת חאג' יחיא: צריך לעלות את זה בבתי ספר ובכל מקום.

<הימאת חאג' יחיא: תודה.

<גילת דנה: אנחנו עובדים יחד עם שפ"י ועם הרשות.

<גילת דנה: הבחירה שלנו לעבוד בחינוך הלא פורמאלי כהשלמה לגופים הנוספים עושים, הבחירה הייתה עבודה עם מנהיגות הנוער.

<גילת דנה: זה אומר, מדריכים בתנועות, מועצות תלמידים, מד"צים, שנת שירות, חבר'ה שהם בגילאי בגרות וגם מעבר לזה – הם המנהיגות הצעירה של בני הנוער ואנחנו גם בטוחים שהם המנהיגות העתידית שלנו.

<גילת דנה: איתם עובדים דרך תפיסת תפקיד, כלומר לא באים רק עם הלא, לא רק באים עם מה מותר ומה אסור, אלא עם תפיסת תפקיד.

<גילת דנה: אתה כש"ש (שנת שירות) שנמצא שנה בקהילה וחי עם בני הנוער של אותה קהילה, גר שם בדירה וגם נפגש איתם פורמאלית ובעיקר אתה יושב איתם בלתי פורמאלית, לא פעם אנחנו רואים את הש"שנים יושבים עם הנרגילות עם החבר'ה בשביל החבר'ה.

<גילת דנה: שם אנחנו נכנסים מההיבט של עמדות, של התנהגות ותפיסת תפקיד.

<גילת דנה: ברמה יותר גבוהה יש לזה הרבה היבטים והעישון הוא אחד מהם.

<גילת דנה: אנחנו רואים את זה כדרך יעילה יחסית בלהשפיע על עמדות ובעקבותיהן גם על התנהגות.

<אורנה לשם: אני מנכ"לית עמותת אל-סם.

<אורנה לשם: כל האנשים כאן או רוב האנשים סביב השולחן בעצם מדברים על מניעה שזה באמת דבר מאוד חשוב.

<אורנה לשם: אני מדברת על אלה שנמצאים כבר בתוך הסיפור.

<אורנה לשם: אנחנו נותנים את השירות לכ-50 רשויות מקומיות.

<אורנה לשם: רוב המטופלים, רובם הם כאלה שהגיעו דרך שירות מבחן, נתפסו על ידי המשטרה ומגיעים אלינו.

<אורנה לשם: אצל בני הנוער שמגיעים תוצאות הטיפול הם הרבה יותר טובות.

<אורנה לשם: הם לא באים בגלל שמתחשק להם, אלא בגלל שהם מאוד חוששים מהמשטרה.

<אורנה לשם: מאוד מאוד חשובה לנו פעולת המשטרה.

מוחמד ברכה: באיזה מנדט היא תפעל?

מוחמד ברכה: איך המשטרה תמנע משהו שהוא לא אסור?

<אורנה לשם: הרבה פעמים מתלווים לזה דברים נוספים ואז המשטרה יכולה באמת להיכנס.

<אורנה לשם: בהרבה מקרים מתלווה לזה דברים אחרים, התנהגות של אלימות וכאלה.

<אורנה לשם: אולי על דברים אחרים ניתן כן להיכנס והמשטרה יכולה להתייחס - - -

מוחמד ברכה: כמו למשל תוספות של דברים אסורים.

מוחמד ברכה: הנרגילה בעצמה אינה אסורה.

<אורנה לשם: אני אבקש לדבר בנוגע לטיפול במגזר הערבי לעומת המגזר היהודי.

<אורנה לשם: יש הרבה פעמים מדיניות של הסתרה ועד שמגיעים לטיפול המצב הרבה יותר חמור, הרבה יותר קשה.

<אורנה לשם: אני חושבת שפעולת המניעה, גם כשכבר מגיעים צריך להתייחס לזה במגזר הערבי במידה רבה יותר.

<אורנה לשם: נקודה נוספת שהזכרת בפתיח שלך, הגיל הולך ויורד.

<אורנה לשם: אנחנו בכל פעם המומים מחדש.

<אורנה לשם: אמרו כיתה ו', זה הרבה לפני כיתה ו'.

<אורית שפירו: אני מבקשת להתייחס לדברים של הימאת ושל גילת, בביסוס המדעי אנחנו יודעים שעמדות מגובשות וברורות של הורים שמתנגדים לשימוש בסמים, אלכוהול, לצורך העניין נרגילה, יש בהם לבלום או לפחות לדחות את גיל תחילת השימוש.

<אורית שפירו: בהתאם לדברים שלך ווליד וגם שלך, אני חושבת שאחד הדברים שכדאי לחשוב ביחד, עם מה שאנחנו עושים הרבה בהתערבויות יחד איתכם, איפה אנחנו מכניסים את היחידה של ההורים כדי שלא תהייה מנותקת מבני הנוער.

<אורית שפירו: אם בקרב ההורים לגיטימי לעשן במקום מסוים את הנרגילה שיש בה רק טבק, זה מסר שעובר לילדים.

<אורית שפירו: מסר שאומר שזה בסדר, יש בזה חוויה משפחתית, יש בזה כיף והם ישבו איתם.

<אורית שפירו: מכאן היכולת שלהם לקחת את זה לחברה באופן פרטי עם בני הנוער היא רק מתבקשת.

<אורית שפירו: אולי שווה לבחון ביחד את החלק שלכם שעוסק בבניית התערבות לבני הנוער בנושא של נרגילה, לראות איך אפשר לפתח יחידה שתעבוד גם עם ההורים.

<אורית שפירו: אנחנו רואים איך זה נעשה בוודאי ובוודאי בעניין האלכוהול לגיבוש עמדה ברורה ואחידה של הורים.

<אורית שפירו: השלב הבא היא תפיסה ששוללת את השימוש, זה נכון לגבי שימוש בסמים בוודאי ובוודאי.

<בר חלפי: אני יושב ראש מועצת הנוער בישוב מיתר.

<בר חלפי: אני חלק מהנוער ואני רואה מה הנוער עובר.

<בר חלפי: כמו שאני רואה כאן ההורים זה חלק מאוד חשוב שצריך לטפל בו.

<בר חלפי: משרד החינוך עושה עבודה מאוד רצינית ומאוד טובה, מעביר סדנאות ועושה קמפיינים גדולים ורציניים – זה משפיע וזה עובד.

<בר חלפי: השאלה כעת, מה ההורים יכולים לתת ועד כמה הורים יכולים לעזור ולהיות חלק מהעניין כדי שיהיה שינוי גדול ונוכל להצליח יותר.

<בר חלפי: להראות 'הנה התוצאות' ולהגיד שאנשים מתים בגלל זה, זה מרתיע את הנוער.

<בר חלפי: אם נתחיל עם זה בגיל צעיר, אנשים שמגיעים לגיל של כיתה י' –יב' יבינו שזה מסוכן באמת כי ההורים אמרו להם בבית, כי ההורים לא מעשנים ואם הם כן מעשנים הם רואים שזה חיסרון גדול.

<בר חלפי: מכאן זה יפסיק.

<בר חלפי: למיגור התופעה הזאת צריך את השילוב של ההורים ושל משרד החינוך.

מוחמד ברכה: מה אתה חושב על מעורבות של צעירים מול צעירים?

מוחמד ברכה: כמו שנאמר כאן, מבוגרים מול צעירים זה ברור, אבל יש השפעה של בני אותו גיל האחד על השני, לא איזה פטרון שבא מלמעלה כדי להגיד לך שזה אסור ואז דווקא יש מוטיבציה גדולה יותר להתמרד.

מוחמד ברכה: אבל כשזה הופך לנורמה או צורת חשיבה של הצעירים עצמם.

<בר חלפי: אני מעביר סדנאות למניעת שימוש באלכוהול וסמים וכל הדברים האלה.

<בר חלפי: אני רואה, תראה, הם לא באמת מתייחסים לזה ברצינות, אלי, אל הנוער, אני בן נוער וכאילו מה אני מבין לעומת מישהו מבוגר שיבוא, למשל משרד החינוך - - -

מוחמד ברכה: אני לא מדבר על מצג פרונטאלי.

מוחמד ברכה: אני מדבר על 'חבר עוזר לחבר'.

<בר חלפי: זה יש.

<בר חלפי: יש דבר כזה.

<בר חלפי: אם חבר שלך יושב ואתה מראה לו גם בצחוקים, הוא מבין שזה לא טוב.

<בר חלפי: אתה איתו ואתה עושה את זה איתו, אבל עדיין אם מבוגר יעשה את העבודה ויגיד במקומי שזה מסוכן ושזה דבר שצריך למנוע אותו עכשיו, זה יותר סמכותי.

<בר חלפי: בדיוק.

<בר חלפי: כלומר אדם שיותר מבין.

<עמית ביידא: ההורים זה לא מה שנכנס.

<עמית ביידא: ההורים יכולים לבוא ולומר לא כי זה לא.

<עמית ביידא: באמת הבעיה היא עם בני אותם גיל.

<עמית ביידא: אם ההורים נכנסים לתמונה זה אפילו יכול לגרום לרצון יותר חזק לפעול במה שאסור, תראה מה האקסטרימיות הזאת עושה, זה מה שמכניס להם את הרצון.

<עמית ביידא: כמה פעמים יצא לי לראות חבר'ה אצלנו במסיבות, זה לא בגלל שהם באמת אוהבים את הריח, זה כי הם אוהבים שרואים אותם מהצד עם הנרגילה.

<עמית ביידא: זה להכניס להם את הנושא, לפעמים זה עצוב כמו בקטע של 'רזון זה יפה', להכניס את אותו רעיון שהעישון של הנרגילה הוא לא יפה, יותר בקטע התרבותי.

<הימאת חאג' יחיא: עמיתים משפיעים, יש לנו בכל השנים מסורת עמיתים של כיתות ט', י', ז'.

<הימאת חאג' יחיא: לוקחים קבוצת תלמידים מנהיגים שגם התלמידים בוחרים אותם, מכשירים אותם בסמינר.

<הימאת חאג' יחיא: הם אמורים לחזור לכיתות ולעשות הפעלות בתוך הכיתות בנושא עישון נרגילה, אלכוהול וסמים.

<הימאת חאג' יחיא: זה מאוד משפיע, אבל צריכים להיות כל מיני גורמים ולא רק העמיתים שהם כן חשובים.

<הימאת חאג' יחיא: יש מחקרים בעולם שמראים שעמיתים משפיעים מאוד על עמיתים, אבל כמו שבר אמר בהתחלה, צריכים דמות סמכותית בנושא.

<חגית בוני נח: שאלה, האם אתם מבחינים בין סיגריות לבין נרגילה.

<חגית בוני נח: מה ההבדל בין סיגריה ונרגילה בקרב בני נוער?

<בר חלפי: סיגריה זה יותר אישי, הרי זו סיגריה שהוא יושב עם עצמו ומעשן.

<בר חלפי: נרגילה כשיש לי מסיבה, זה יותר חברתי, חמישה חברים יושבים ומעשנים.

<בר חלפי: כאן זה על הפן החברתי.

<בר חלפי: לדעתי מעשנים יותר נרגילה כי זה יותר חברתי.

<חגית בוני נח: ומה נחשב יותר שלילי?

<בר חלפי: לפי דעתי סיגריות.

<חגית בוני נח: יש דימוי שלילי לסיגריות והנרגילה נתפסת משהו.

<חגית בוני נח: (הקרנת סרט)

<חיים גבע: עוד מילה אחת בהקשר שהטבק הלא חוקי, בדצמבר האחרון חתמה ישראל על פרוטוקול למניעת סחר לא חוקי בטבק.

<חיים גבע: בוודאי ייקח עוד זמן עד שנאשר את התקנה הזאת, בטח יהיו שנתיים-שלוש שנות עבודה עם תיקוני חקיקה.

<חיים גבע: זה פרויקט משותף גם לפרקליטות המדינה וגם למשרד החוץ, משרד הבריאות ולמכס וכמובן למשטרה.

<חיים גבע: מדובר בכל ההתמודדות בסחר לא חוקי בטבק.

<חיים גבע: ככל שהמדיניות של המיסים תלך ותגדל ועם כל הדברים שמדברים בעניין זה לעשות מגוון צעדים וחקיקה שיאפשרו אכיפה הרבה יותר יעילה, רישום של סוחרים, בדיקות נאותות, גישה לחשבונות בנק – ממש אמנה מקיפה.

<חיים גבע: כי העניינים של הסחר הלא חוקי, בין אם זה סיגריות ובין אם זה טבק, קשורים גם לארגוני פשיעה, לארגוני טרור, להלבנת הון ולאובדן הכנסות המדינה וכמובן נזקים בריאותיים.

<חיים גבע: כל הגופים כמובן משתפים פעולה.

<חיים גבע: חתמנו על האמנה, המדינה חתמה על האמנה ואני מקווה שכמה שיותר מהר היא תיושם בתיקוני החקיקה.

<ווליד חדאד: אני חושב שזו בדיוק התוצאה של העלאת המחירים של הטבק.

מוחמד ברכה: צריך להוריד את המחירים?

<ווליד חדאד: לא.

<ווליד חדאד: אבל ככל שהמחירים יעלו אנשים ימצאו את הפרצות ויכנסו לזיוף.

<ווליד חדאד: הרבה פעמים שאלתי את שאלת מיליון הדולר, מה יותר מזיק, סיגריה או עישון נרגילה.

<ווליד חדאד: זו שאלה שמתבקשת בכל הרצאה שאני נותן גם לבני נוער וגם למבוגרים.

<ווליד חדאד: התשובה לשאלה זו, לא רק להיאבק בנרגילה כאילו הנרגילה הוא השד שיהרוג אותנו וסיגריות הן הדבר הנורמאלי ואנחנו כבר משלימים איתה.

<ווליד חדאד: צריך למצוא את הדרך הנכונה, את דרך המלך, להיאבק בכל תופעת העישון.

<ווליד חדאד: הדרך הכי נכונה לטפל בכל המחלות ברפואה, מהקלות ביותר ועד לקשות ביותר, היא בעצם למנוע אותן.

<ווליד חדאד: כל מחשבה אחרת זה פשוט לטמון את הראש בתוך החול.

<חגית בוני נח: כולל מריחואנה, כולל עישון וכולל הכול.

<איריס נהרי: אני נציגת השירות לטיפול בהתמכרויות במשרד הרווחה.

<איריס נהרי: מבחינת הנרגילות, נערים שמגיעים אילנו להם זה חלק מהווי של שתית האלכוהול.

<איריס נהרי: אנחנו רואים אותם גם בחופים שותים אלכוהול יחד עם נרגילה.

<איריס נהרי: מבחינה טיפולית, לעבוד עם הנערים כמו שדיברתם על העניין של הלחץ החברתי, על עניין שלא יודעים תמיד מה מכניסים לתוך הנרגילה וגם בעניין ההתכנסויות החברתיות.

<איריס נהרי: באמת כמו בנזקים של עישון, לשים את עישון הנרגילה כחלק מהמערך הטיפולי.

<סוני הינגר: אני אציין, בצדק אמרת אדוני היושב ראש שעישון נרגילה בעצמו אינו מהווה עבירה פלילית, אבל סעיף 10 וסעיף 10א' ל"פקודת הסמים המסוכנים" מדברת על כלים אסורים.

<סוני הינגר: כלומר, אותם כלים בהם נעשה שימוש לעישון סם, לצריכת סם, לגביהם הענישה יחסית כבדה.

<סוני הינגר: בתור זה כן נכנסת הנרגילה.

<סוני הינגר: השנה פתחנו למעלה 500 תיקים בנושא כלים לשימוש בסם, שנה קודם לכן נפתחו למעלה מ-1,200 תיקים.

<סוני הינגר: כלומר, ברגע שנרגילה מתחברת לסם, לחשיש, למריחואנה אנחנו מגישים גם על הכלי עצמו.

<סוני הינגר: <קריאה:> מה ההסבר שהשנה פחות?

<סוני הינגר: עדיין לא נגמרה השנה.

<סוני הינגר: זה רק חצי שנה.

מוחמד ברכה: כפי שאמרתי בתחילה, הנושא שאנחנו דנים בו אינו חלק מהמנדט של הוועדה.

מוחמד ברכה: אנחנו עולים על טרמפ בגלל ההשלכות שנוגעות לעצם העיסוקים של הוועדה.

מוחמד ברכה: לדעתי, כמו שדנו בנושאים של האלכוהול עוד לפני שהאלכוהול נכנס למנדט הוועדה, לדעתי גם זה באחריות של הוועדה ושל העוסקים בנושא, במיוחד שבוועדה הזאת אפשר לקבץ לשולחן אחד את כל הנוגעים גם להחליף דעות ואינפורמציות.

מוחמד ברכה: שמענו את המחקר שהציגה אורית.

מוחמד ברכה: לדעתי הנתונים מזעזעים על פי כל אמת מידה חברתית, מוסרית וכל מה שלא תרצו.

מוחמד ברכה: העובדה שהגילאים של המשתמשים בנרגילה קטנים, בעצם זה פעמון שצריך לצלצל במשרד החינוך וגם בקרב הנערים, מועצות התלמידים ובכל מקום.

מוחמד ברכה: למרבה הצער אנחנו לא יכולים להצביע על גורם כל שהוא שבאחריותו הנושא, למעט משרד בריאות.

מוחמד ברכה: אני לא יודע, אולי מהשולחן הזה יצא שיתוף פעולה בין הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול לבין משרד הבריאות והרווחה וכל הנוגעים בעניין.

מוחמד ברכה: הנתונים שהציג דוקטור אליאס חילו הם נתונים שיכולים לשפוך אור על הנזקים האדירים של תופעה זו.

מוחמד ברכה: לכן שילוב בין הנתונים של נפיצות התופעה לבין ההשפעה, לדעתי זה שילוב שצריך לעמוד מול עינינו.

מוחמד ברכה: ההודעה של נציגי משרד הבריאות שהם הולכים להביא הצעת חוק לעניין האכיפה, היא מאוד חשובה.

<חיים גבע: ביום ראשון היא תדון בוועדת שרים.

מוחמד ברכה: היום אני לא יכול להגיע למסקנה ולומר שיש לאסור או להכניס את זה לאיסור, אני לא אגיד דבר כזה, זה פזיז, זה חסר אחריות.

מוחמד ברכה: לדעתי אין דבר חיובי שיוצא מהתופעה הזאת.

מוחמד ברכה: יש ל משהו בראש ואני לא יודע אם הוא נכון, אפשר לבדוק אותו, השימוש בנרגילה בקרב הציבור הערבי הוא יותר חברתי והוא כאילו נוגע לכלל האוכלוסייה.

מוחמד ברכה: בקרב הצעירים היהודים התופעה היא אחרת.

מוחמד ברכה: בקרב הצעירים היהודים השימוש נמוך יותר, אבל לדעתי הוא לא פחות מסוכן ואם לא יותר כי הוא מתלווה לחגיגות גדולות ולחופים ונכנסים לתוכו גם חומרים אחרים.

מוחמד ברכה: לכן אני לא יודע אם אפשר לבדוק את העניין הזה, זו הערכה שבנויה על התרשמות.

מוחמד ברכה: הנתונים לגבי אחוזי השימוש בכלל ובגילאים נמוכים בפרט, בקרב הציבור הערבי לא רק צריכים להיות פעמון אזהרה לגופים הממלכתיים ארציים, אלא גם לגופים ששייכים לאוכלוסייה הערבית בעצמה.

מוחמד ברכה: בין אם זה וועדת ראשי הרשויות הערביות.

מוחמד ברכה: יש גם את עניין רישוי עסקים וקלות הדעת במתן רישיון מבלי לבדוק.

מוחמד ברכה: יכול להיות שצריך לבדוק את ההשפעות הבריאותיות של מקום כזה על האנשים שיושבים שם ועל אנשים שיושבים בסביבה.

מוחמד ברכה: נראה לי שנדרשת בעניין הזה רמה הרבה יותר גבוהה של תיאום בין הגופים השונים.

מוחמד ברכה: דבר שאינו קיים במידה מספקת.

מוחמד ברכה: משרד החינוך, לדעתי על אף הפעילות בבתי הספר לחינוך נגד שימוש בנרגילות, הנתונים שמסרה אורית הם בהחלט מדאיגים ביותר.

מוחמד ברכה: במקומות מסוימים מדובר על 30% או על 75% שלא עוסקים בסוגיה הזאת.

מוחמד ברכה: לכן אני ממליץ גם למשרד החינוך לבדוק איפה העניין הזה עדיין חסר.

מוחמד ברכה: גם לקבל את הדעה של נציגי התלמידים שמדברים על חינוך בגילאים הרבה יותר נמוכים – לדעתי זה מאוד חשוב, גם מעורבות ההורים.

מוחמד ברכה: כל מה שנעשה בוודאי זה לפתחו של משרד החינוך.

<זאב ציגלברג: הבטחתי נתונים, השנה נתפסו 10 טון של טבק לנרגילות.

מוחמד ברכה: אישית?

<זאב ציגלברג: הברחה מסחרית, זה לא אישי ולא מסחרי, זו הברחה.

מוחמד ברכה: אליאס, מה זה 10 טון?

<<קריאה: מנה אחת זה בערך 40 גרם.

<אליאס חילו: גרם אחד זה בערך 40.

מוחמד ברכה: עכשיו אנחנו יודעים שהמצב עוד יותר קשה.

<אליאס חילו: מישהו יכול לאמוד את כמות הצריכה היומית הכלל ארצית?

מוחמד ברכה: אולי אם יתווספו נתונים ונרגיש שיש צורך בישיבה נוספת, בעוד תקופה מסוימת אנחנו נחזור לנושא הזה.

מוחמד ברכה: אני מודה לכולם.

מוחמד ברכה: הישיבה נעולה.