הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק השידור הציבורי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 7, 2014-06-23 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב לכולם.

קארין אלהרר: אני שמחה לפתוח את הדיון היום.

קארין אלהרר: היום יום שני, 23.6.2014.

קארין אלהרר: על סדר-היום: הצעת חוק השידור הציבורי, התשע"ד-2014.

קארין אלהרר: למעשה היום אנחנו נמשיך להקריא מסעיף 20.

קארין אלהרר: עברתי על חוות הדעת שנשלחו בעניין הזה ואני מבינה שיש פחות הערות לגבי הנושאים שנדון בהם היום.

קארין אלהרר: בכל זאת אני אשמח, כמובן, לשמוע הערות רלוונטיות בכל סעיף.

קארין אלהרר: אני אבקש מעו"ד נויפלד להקריא.

<תמנה עורב: לפני שמתחילים, יש לי שאלה.

<תמנה עורב: יש פרסום בבוקר ב"דה מרקר" שבו את אומרת שהמחויבות שלך כלפי הציבור גבוהה מהמחויבות שלך ל-2,000 עובדי רשות השידור.

<תמנה עורב: אני רוצה לדעת איך את מנהלת דיון ועדה, שבעצם עוסק אמנם בחוק, אבל בחוק שיפטר עובדים?

<תמנה עורב: איך את מיישבת בין שתי הסתירות האלה.

<תמנה עורב: איך את אומרת כזה דבר לעיתונות ואז את מגיעה לכאן ומקדמת חוק שעומד לפטר 2,000 עובדים?

קארין אלהרר: גברת עורב, אני אשמח להשיב לך למרות שזה מבזבז מזמנו של הדיון.

קארין אלהרר: אם היית קוראת את כל הכתבה ולא היית מסתפקת בכותרת, היית בוודאי קוראת עוד מספר דברים שנאמרו שם, לרבות העובדה שאני מאוד מבינה את מה שעובר על עובדי רשות השידור, לרבות העובדה שאני מאפשרת לכולם לטעון את הטענות כדי שהחוק יהיה מטיב עם כולם.

קארין אלהרר: אני אשמח לשבת איתך בנפרד ולהסביר לך בצורה מעמיקה הרבה יותר, עד שתנוח דעתך, שהמטרה שלי היא לייצר חוק שהוא טוב לכל אזרחי מדינת ישראל, לרבות עובדי רשות השידור.

<תמנה עורב: אני אשמח להציג את טענותינו.

קארין אלהרר: גברת עורב, אני לא מקיימת את הדיון.

קארין אלהרר: סיימתי את הדיון בעניין הזה, אני אשמח לשבת איתך.

<תמנה עורב: בשמחה רבה ולכבוד הוא לי.

קארין אלהרר: עו"ד נויפלד, בבקשה.

מוזר אבניר: אני מפורום היוצרים הדוקומנטריים.

מוזר אבניר: אדוני השר, אנחנו שומעים דרך החדשות בעיתונות בעיקר, על דיונים שמתקיימים במקביל עם ועדי העובדים של רשות השידור.

מוזר אבניר: אנחנו מברכים על זה.

מוזר אבניר: אנחנו רק מבקשים מכם שקיפות מלאה לפרוטוקולים של הדיונים האלה, כי ככל הנראה יש השפעה ישירה בין תוצאות הדיונים לאופן התנהלות ומבנה גוף השידור הציבורי החדש וגם לחוק הזה שאנחנו דנים בו כאן.

מוזר אבניר: אם אפשר לקבל שקיפות מלאה למה שקורה במקביל עם הדיונים עם ועדי העובדים.

גלעד ארדן: אני רק לא מבין מה ההשפעה שאתה חושב שיש לדיונים הללו על תוכן החוק שמדבר בעיקר על ההסדרים שיחולו בתאגיד השידור הציבורי העתידי.

מוזר אבניר: אנחנו מדברים בעיקר על שריון מקומות עבודה, אופן בחירת כוח הדם שיתקבל לרשות החדשה, הפרמטרים המקצועיים והסכמי העבודה שהולכים להיות עם האנשים שעבדו ברשות הישנה ויעברו לרשות החדשה.

גלעד ארדן: הדבר היחיד שזה אולי משליך זה על אופן קבלת עובדים לגוף החדש.

מוזר אבניר: על זה אנחנו מדברים, אופן הקבלה והפרמטרים המקצועיים.

<חגית ברוק: "ועדות משנה 20.

<חגית ברוק: המועצה רשאית, לצורך ביצוע תפקידיה, למנות מבין חבריה ועדות משנה לכל עניין שתראה לנכון, לקבוע את תפקידיהן ולאצול להן מסמכויותיה לפי חוק זה, למעט סמכויות אלה: קביעת כללים; מינוי המנהל הכללי ופיטוריו; אישור תקציב תאגיד השידור הציבורי; אישור הדוחות הכספיים; שינוי במספר ערוצי השידור או רשתות השידור".

<דנה נויפלד: אנחנו ממשיכים בהוראות שהן יחסית טכניות שנוגעות לסדרי עבודת המועצה.

<דנה נויפלד: ההוראה הזאת מדברת על ועדות המשנה.

<דנה נויפלד: היא מאפשרת למועצה, בשביל לייעל את העבודה שלה, להקים ועדות משנה.

<דנה נויפלד: אבל, אנחנו מחריגים את אותם נוסעים שהם תפקידי הליבה של המועצה, וזה כולל את קביעת הכללים, המינוי של המנכ"ל והפיטורים שלו, את אישור התקציב והדוחות הכספיים ואת שינוי במספר ערוצי השידור ורשתות השידור.

קארין אלהרר: הערות?

<תמנה עורב: מה זה קביעת כללים?

<דנה נויפלד: יש סעיף בהמשך, אנחנו נגיע אליו.

<דנה נויפלד: הוא מקנה את הסמכות למועצה לקבוע כללים.

<אתי בנדלר: יש סעיף כללי ויש גם הוראות ספציפיות.

<דנה נויפלד: אנחנו מדברים על סעיף 80 שמקנה סמכות למועצה לקבוע כללים.

<דנה נויפלד: בתוך החקיקה עצמה, מידי פעם בסעיפים ספציפיים יש הסמכות ספציפיות.

<תמנה עורב: אבל יש משהו מאוד כללי בכללים האלה.

<דנה נויפלד: נכון, זאת הסמכות.

<תמנה עורב: "כללי המועצה לפי חוק זה יפורסמו ברשומות".

<תמנה עורב: את מתכוונת, למשל - - -

<אתי בנדלר: גברתי, אנחנו עדיין לא בסעיף של כללי המועצה.

<אתי בנדלר: לכולנו יש הערות לסעיף הזה.

<תמנה עורב: השאלה שלי האם קביעת כללים זה כמו מסמך נקדי שקובע כללים?

<דנה נויפלד: מסמך נקדי הוא לא כללים.

<דנה נויפלד: הוועד המנהל קובע כללים.

<דנה נויפלד: זאת סמכות שמוקנית גם היום.

<דנה נויפלד: אלה סמכויות שיש למועצה ככזאת שמסדירה את השידורים בשידור הציבורי.

<דנה נויפלד: כשנגיע לסעיף 80 יהיה אפשר להרחיב על זה.

<דנה נויפלד: זה לא שונה מהמצב היום.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה כבר נמצא היום בחוק רשות השידור.

<תמנה עורב: זאת אומרת שזה משהו שהוועד המנהל קובע ועכשיו אתם קוראים לזה מועצה.

<דנה נויפלד: נכון.

<דנה נויפלד: אלה אותן סמכויות שהן סמכויות מאין רגולטוריות, מכיוון שאין רגולטור על הגוף הזה.

<דנה נויפלד: זה כללים שמסדירים את הפעולה של הגוף שהמועצה קובעת.

<קריאה: סליחה, מה עם כללי העסקה?

<דנה נויפלד: זה לא קשור לכללי העסקה.

<אתי בנדלר: אני רק רציתי לומר בקשר למסמך נקדי, שבעצם מדובר על כללי אתיקה.

<אתי בנדלר: היתה הצעה של חבר כנסת נחמן שי, שעדיין לא נדונה, לחייב את המועצה לקבוע כללי אתיקה.

<אתי בנדלר: בוודאי אני מניחה שתהיה לגבי זה הצבעה.

גלעד ארדן: ככל שאנחנו מקריאים ונשמעות הערות, אז ישנם כל מיני נושאים שאני מביע כאן או אחרי הדיון הסכמה לשינויים.

גלעד ארדן: מכיוון שאנחנו רוצים להגיש את זה לוועדה – כמובן שאפשר יהיה להעיר הערות על מה שנגיש – אבל כדי לצמצם הערות, אני מבקש שבנושאים שכבר הבענו הסכמה לשנות בהם ואנחנו עובדים על נוסחים, אז ככל שיש מי מהנוכחים או מהמוזמנים שמעוניין להגיש לנו הצעות מטעמו, אז לא להמתין עם זה.

גלעד ארדן: רשמתי לי 5 נושאים שאני זוכר כמו: הכללת נושא שידורי הרדיו בנוסח החוק, נושא שידורים בשפות נוספות, הוספת נציגה נוספת והגדלת מספר החברים, עניין טיפוח וקידום השפה העברית בנוסחים שניתן להציע.

גלעד ארדן: אני מדבר על הנושאים הרחבים יותר שעברנו עד כה שהובעה הסכמה פה או לאחר הדיון.

גלעד ארדן: נושא חמישי שקיבלתי וביקשתי מהיועצת המשפטית להציע איזה נוסח, זה הכללת נושא המוסיקה בצורה כזאת או אחרת, בחלק מהיעדים.

גלעד ארדן: אני מדבר בעיקר על סעיפים 7 ו-9, שהם באמת סעיפים מרכזיים.

גלעד ארדן: אלה 5 נושאים רחבים שהסכמנו למצוא להם מענה בחוק.

גלעד ארדן: אם יש נושאים נוספים, אם יש רעיונות לניסוחים בנושאים האלה, אנחנו מבקשים להגישם ממש בימים הקרובים כדי שנוכל להגיש נוסח שלוקח בחשבון את כל ההצעות שיש כאן למוזמנים.

קארין אלהרר: אדוני השר, אם רק אפשר יהיה לדעת איזה לוח זמנים לגבי העברת הנוסח המתוקן?

גלעד ארדן: אפשר להתחייב שאנחנו נעביר עד תחילת שבוע הבא.

קארין אלהרר: אנחנו שומעים הערות בעניין סעיף 20.

קארין אלהרר: רן אפרתי, בבקשה.

<רן אפרתי: אני שמח שהשר התייחס לרדיו, אבל שינוי במספר ערוצי השידור ורשתות הרדיו.

<רן אפרתי: עדיין לא הוחלט כמה רשתות יהיו ולמעשה גם התכנים הייעודיים שיהיו בכל רשת.

<רן אפרתי: לא מספיק רק לשדר מוסיקה ברשתות שזה למעשה חוק רשות השידור.

<רן אפרתי: רשת א', אי-אפשר לשדר בה מוסיקה, לדוגמה.

<רן אפרתי: מורשת או רקע.

<דנה נויפלד: אני רוצה להסביר.

<דנה נויפלד: אתה מתייחס לסעיף שכל מה שהוא אומר הוא שאם יהיה שינוי, אז זאת לא תוכל להיות החלטה של ועדת משנה.

<דנה נויפלד: אני שמה את זה בקונטקסט של מה שדיברנו עכשיו.

<דנה נויפלד: בדיון הקודם דובר בסעיף שבו שינוי מספר רשתות או שינוי הערוצים, זאת החלטה של המועצה אבל זה מחייב גם אישור של שר התקשורת.

<דנה נויפלד: דיברנו על זה במובן זה שזה חלק מהתמונה הכוללת של השידורים.

<דנה נויפלד: כמו שאמר השר, נביא גם הצעה לעניין הרדיו.

<דנה נויפלד: יש פה הצעה לגבי 3 ערוצים שהם ערוצי הטלוויזיה וזה הערוצים שלפחות את אלה תאגיד השידור ישדר.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה, לא מגדיר את מספר הערוצים, הוא לא מתייחס לרשתות הרדיו.

<דנה נויפלד: כל מה שהוא אומר, שבמקרה שיהיה שינוי והמועצה תרצה לשנות אותם, היא לא תוכל לעשות אותם במסגרת ועדת משנה.

<דנה נויפלד: זה כל מה שהסעיף אומר.

<רן אפרתי: אז איפה ההגדרה של כמה רשתות רדיו יהיו?

<דנה נויפלד: הסעיף הזה עוד לא נמצא.

<דנה נויפלד: השר הנחה להביא סעיף.

<דנה נויפלד: אנחנו נביא סעיף כזה.

<דנה נויפלד: זה יותר קרוב יהיה לסעיפים שנוגעים לתכנים.

<דנה נויפלד: זה מתחיל בסעיף 67 בערך.

<רן אפרתי: אני מבקש שהערוצים יהיו כולל תכנים.

<רן אפרתי: זאת אומרת, שזה לא יהיה ערוץ לשם ערוץ.

<רן אפרתי: זה לא יהיה ערוץ שישדר מוסיקה.

<דנה נויפלד: גם היום חוק רשות השידור אינו מגדיר את ערוצי הרדיו או את התכנים בטלוויזיה או ברדיו.

<דנה נויפלד: ההיגיון שבכך הוא, שהחוק הזה נכתב בתקווה להרבה מאוד שנים.

<רן אפרתי: למה?

<רן אפרתי: רשת א', לדוגמה - - -

<דנה נויפלד: היא לא מצוינת בחוק, בסדר?

<רן אפרתי: אתה יכולה לקרוא את ההגדרה של רשת א'.

<רן אפרתי: מה זאת רשת א'.

<רן אפרתי: אני נותן דוגמה.

קארין אלהרר: תודה, ההערה נשמעה.

<יוני בן מנחם: לכאורה, לפי הסעיף הזה, יכולה ועדה בת שני חברים לקבוע ולהחליט ולאשר את לוח השידורים.

<יוני בן מנחם: אני תוהה אם זה ראוי?

<יוני בן מנחם: עו"ד נויפלד, מה המינימום של ועדות המשנה?

<יוני בן מנחם: כמה יכולים לשבת במינימום?

<דנה נויפלד: יש לנו סעיף שמדבר על זה שהמועצה קובעת את נהליה ואת סדריה וגם בעניין הזה היא יכולה לקבוע את מספר ועדות המשנה שלה.

<דנה נויפלד: אין לנו מגבלה לגבי מספר הוועדות.

<אתי בנדלר: לא מספר הוועדות, קוורום הוועדות.

<אתי בנדלר: לכאורה יכולה להיות ועדת משנה המונה חבר אחד בלבד.

<אתי בנדלר: אני מבקשת את תשומת הלב לכך.

<אתי בנדלר: זאת אחת מההערות שלי.

<יוני בן מנחם: השאלה האם זה ראוי שלוח השידורים, למשל, יאושר על-ידי ועדה?

קארין אלהרר: השאלה הובנה.

קארין אלהרר: סעיף קטן 2, מינוי המנהל הכללי ופיטוריו.

קארין אלהרר: נדמה שבנושא כל-כך קרדינאלי לתפקודה של הרשות החדשה - - -

<אתי בנדלר: אי-אפשר.

קארין אלהרר: הדברים שכתובים כאן הם דברים באמת מהותיים.

<דנה נויפלד: שאותם אי-אפשר להעביר - - -

קארין אלהרר: האם תוכלי לתת דוגמה לוועדת משנה שעשויה לקום?

<דנה נויפלד: אני חושבת שיש ועדה שיכולה לדון ולתת המלצות בנושאי תוכן.

<דנה נויפלד: יכולה להיות ועדת רדיו, יכולה להיות ועדת כספים.

<דנה נויפלד: כל מיני נושאים שיכולים להחליט או לגבש המלצות בשביל המועצה.

<דנה נויפלד: זה מקובל בדירקטוריונים שיש ועדות משנה שבנושאים מסוימים דנים במסגרת יותר מצומצמת.

<דנה נויפלד: זה בשביל לייעל את העבודה.

איתן כבל: מה הבעיה שלא יהיה?

איתן כבל: ממה חוששים?

<אתי בנדלר: ההסתייגות שהועלה כרגע היא, למשל, נושא לוחות שידור.

<אתי בנדלר: השאלה האם ראוי שהסמכות בנושא הזה תואצל לוועדת משנה.

<אתי בנדלר: יכול שוועדת המשנה תכלול אדם אחד.

<אתי בנדלר: אגב, לא ברור מהנוסח שמדובר רק בגיבוש המלצות.

גלעד ארדן: דנה, אז תוסיפו שוועדות המשנה ימנו לפחות 3 חברים.

<אתי בנדלר: זה דבר אחד.

<אתי בנדלר: דבר נוסף.

<אתי בנדלר: גברת נויפלד, את אומרת שוועדת משנה תגבש המלצות למליאה.

<אתי בנדלר: אבל יכול להיות שמועברת אליה גם סמכות ההחלטה.

גלעד ארדן: נכון, בדיוק.

איתן כבל: ועדות משנה זה כלי עבודה בסיסי.

איתן כבל: לעיתים הוא אפילו טוב יותר ונכון יותר כדי למצות הליכים כאלה ואחרים.

איתן כבל: יחד עם זאת, מהניסיון, הרי ברור שאף אחד כאן התכוון שוועדה תמנה אדם אחד, למרות שדברים כאלה קרו.

איתן כבל: למען הסר ספק, כמו שהשר אמר, שהוועדה תמנה לא פחות משלושה.

איתן כבל: אם, למשל, בנושא לוח שידורים שהוא נושא כבד, מהותי, משמעותי, בנושא כזה צריכה להיות החלטה של מליאת המועצה.

איתן כבל: היא יכולה להכין את ההמלצה, זה לגיטימי ביותר.

<אתי בנדלר: האם השר מקבל את העמדה הזאת?

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: אני חייב לומר שזה קצת מצחיק אותי.

גלעד ארדן: אנחנו הרי דנים במקרה בדיוני.

גלעד ארדן: הרי יש כאן 9 אנשים שהם הדירקטוריון.

גלעד ארדן: נניח שהם החליטו להפקיע מהמחשבות שלהם את הנושא של לוח השידורים ולתת לשלושה מתוכם להתמחות בזה, כמו שמקובל.

גלעד ארדן: כך זה ברשות השנייה ובעוד גורמים.

גלעד ארדן: זה מצריך יותר שעות עבודה.

גלעד ארדן: לא מדובר כאן באנשים שזו משרה מלאה עבורם.

גלעד ארדן: אז שלושה מתוכם הם ועדת תכניות הטלוויזיה והם מתמקצעים בזה.

גלעד ארדן: הרי מראש יתר השישי החליטה שהשלושה האלה יהיו.

גלעד ארדן: אז אם רוצים דווקא שיהיה עוד אשרור בתשעה, לדעתי זה מסרבל, אבל אני לא הולך להתווכח על זה.

גלעד ארדן: זה מה שהוועדה תחליט.

איתן כבל: כתוב "על גבי חרשו חורשים האריכו למעניתם".

איתן כבל: במקרה הנדון, כל פעם היו פה אירועים שאתגרו את המדע הבדיוני מחדש.

איתן כבל: לכן, בעניין הזה, אני מציע לך, מכיוון שלוח שידורים הוא הליבה ולו למען הסר ספק.

גלעד ארדן: אתה צודק.

גלעד ארדן: הרי הסעיף החריג מה אותן ועדות משנה לא יכולות להחליט.

גלעד ארדן: למשל, אישור הדוחות הכספיים או אישור תקציב, זה לא יכול להיעשות בוועדת משנה.

גלעד ארדן: נניח שהשלושה האלה החליטו על איזה לוח שידורים שפשוט אי-אפשר לסבול אותו.

גלעד ארדן: אם רוב חברי המליאה חושבים שזה דבר הזוי, אז הם יכולים על-ידי מניעת אישור התקצוב לדרוש שינוי.

איתן כבל: אדוני צודק, אבל למה לך?

גלעד ארדן: המציאות היא יותר חזקה מכל ניסוח.

איתן כבל: אתה צודק.

איתן כבל: הרי אנחנו לא יכולים לייצר כאן את מכלול המצבים שעלולים להיות.

איתן כבל: זה מסוג אותם דברים שאתה מראש אומר "אל תשים מכשול בפני עיוור".

איתן כבל: זאת הכוונה.

איתן כבל: למה להביא את זה לתקציב?

איתן כבל: כמו שתקציב הוא ליבה, בלוח שידורים התכנים הם הליבה.

עיסאווי פריג': ברשותך, בסעיף הזה לגבי ועדת המשנה הזאת.

עיסאווי פריג': אני רוצה לחשוב שני צעדים קדימה.

עיסאווי פריג': אני חושב שיש מקום שיו"ר המועצה אסור שיהיה בוועדת המשנה.

עיסאווי פריג': למה?

עיסאווי פריג': אני לא רוצה לחשוב על מצב שיו"ר המועצה מקים – הרי כשהיינו בסעיף 18 ראינו שהמועצה יכולה להתכנס ב-4-5 חברים.

עיסאווי פריג': אני לא רוצה שנגיע למצב שיושב ראש המועצה, לפי נוחות מסוימת או מטעמים של קלות בקבלת ההחלטות, ועדת משנה שהוא גם יהיה היו"ר שלה.

עיסאווי פריג': לפי דעתי יש כאן פרצה שאנחנו צריכים לשים לב אליה.

עיסאווי פריג': אני מציע שבכל ועדת משנה שתקום לא יהיה יו"ר המועצה חבר בה.

איתן כבל: נהפוך הוא, אתה יכול להסתכל על זה ממקום אחר.

איתן כבל: זה גם ברשות מבצעת, כשראש המערכת מייחס חשיבות מיוחדת.

איתן כבל: אפשר להסתכל על זה גם ממקום אחר.

עיסאווי פריג': המועצה ברשותו והוא יכול לעשות במועצה מה שהוא רוצה אז למה להקים ועדת משנה?

איתן כבל: כי ועדת משנה יכולה לרדת ולעסוק ברזולוציות שקשה מאוד במליאה.

עיסאווי פריג': תן לחברים שיביעו את דעתם ויביאו את ההחלטות האלה.

עיסאווי פריג': למה שאני אתן את זה ליו"ר.

גלעד ארדן: באופן עקרוני אני מסכים לגבי אישור לוח השידורים.

גלעד ארדן: להוסיף את זה כאחד הנושאים שאי-אפשר.

קארין אלהרר: בהמשך להערה שנשמעה יש הצעה של משרד התקשורת, שהכנת לוח השידורים - - -

גלעד ארדן: זאת לא הצעה שלנו.

גלעד ארדן: אנחנו מקבלים את העמדה שנשמעה כאן שלוח השידורים גם הוא יוחרג מסמכות ועדת המשנה.

איתן כבל: רק האישור.

גלעד ארדן: לדבר בטח שמותר להם, רק להחליט אסור.

<אתי בנדלר: הם יכולים להגיש המלצות.

<ברוך אסקרוב: למען להניח את הדעת, אז כאשר באמת מאצילים למיעוט להחליט בשם כולם, אז מחצית מחברי הוועדה יכול לערור על החלטת ועדת המשנה.

קארין אלהרר: לא, לא.

עיסאווי פריג': אני בכל זאת אני מתעקש על מה שהצעתי, שתהיה גם הצעה להסתייגות בהמשך.

<דנה נויפלד: אני יכולה להניח את דעתך?

גלעד ארדן: לא, אני מתנגד לזה.

<אתי בנדלר: זה יירשום כהסתייגות.

<דנה נויפלד: בסדר, אבל תן לנו לשמוע את ההסבר של היועצת המשפטית.

<דנה נויפלד: אני באה להגיד שאתה מקדים את המאוחר.

<דנה נויפלד: יש ועדה אחת מסוימת שבה זה נכון שהיו"ר לא יוכל לכהן בה וזאת תהיה ועדת ביקורת.

גלעד ארדן: כמו שמקובל בעוד מקומות.

<דנה נויפלד: נכון.

<דנה נויפלד: בדיוק כמו שמקובל.

גלעד ארדן: אני נותן קרדיט שחבר הכנסת יודע את זה.

<קריאה: ועדת משנה יכולה לשנות מספר ערוצים ושידורים?

<דנה נויפלד: היא לא יכולה.

<דנה נויפלד: סעיף 5, זה הסעיפים שבהם לא ניתן.

<אתי בנדלר: זה "למעט סמכויות אלה".

<אתי בנדלר: זאת אומרת את הסמכויות שמפורטות בפסקאות 1 עד 5, המועצה אינה יכולה להאציל לוועדת משנה.

גלעד ארדן: עכשיו התווסף סעיף 6, אישור לוח השידורים.

קארין אלהרר: מר משה זמיר.

<משה זמיר: בוקר טוב.

<משה זמיר: פורסם שרוצים להעסיק ברשות החדשה 750 עובדים - - -

קארין אלהרר: אדוני, ביקשתי הערות לסעיף 20.

<משה זמיר: כן, זה בנושא העסקת העובדים.

<משה זמיר: מדובר על 750 עובדים רק בטלוויזיה.

<משה זמיר: מה עם העובדים של הרדיו?

<משה זמיר: אם הרדיו לא נלקח בחשבון, כמה עובדים יהיו ברשות?

קארין אלהרר: אדוני, תודה על ההערה.

קארין אלהרר: היא עדיין לא קשורה לסעיף 20.

<אסף אמיר: הוזכרה הערה על-ידי גברת בנדלר בקשר לאתיקה, שהמועצה תקבע תקנון אתיקה.

<אסף אמיר: המועצה באופייה יש לה אופי עסקי, חשבונאי, פיננסי וכו'.

<אסף אמיר: אני מציע שהיא לא תקבע.

<אסף אמיר: היא מקסימום תאשר אבל לא תקבע.

<אסף אמיר: אין לה את הכלים המקצועיים.

<אתי בנדלר: אני אמרתי שזאת היתה הצעתו של חבר כנסת שי.

קארין אלהרר: זאת היתה הערה של חבר הכנסת נחמן שי.

<אתי בנדלר: יהיה צורך להצביע על ההצעה הזאת.

קארין אלהרר: פרופסור פולק, ביקשת לעניין סעיף 21.

<אלי פולק: לאור סעיף 21 שדן בוועדת הביקורת, שיש לה סמכות שהיא שונה מאשר ועדות משנה אחרות, אולי ראוי להכניס אותה לאותם סעיפים שבהם המועצה איננה יכולה להקים תת ועדה שתלך ועוד תדון בדוחות של ועדת הביקורת.

<אלי פולק: ועדת הביקורת היא כבר תת ועדה ולכן כשהיא מגישה את הדוחות שלה אל המליאה של המועצה - - -

קארין אלהרר: לא הגענו לוועדת הביקורת.

<אלי פולק: אבל בסעיף הזה אנחנו מדברים על הסמכות של המועצה להאציל סמכויות ולהקים ועדות משנה.

<אלי פולק: האם אנחנו נהיה במצב שבו ועדת משנה תדון בדוח של ועדת הביקורת?

גלעד ארדן: לא, כי יש סעיף ספציפי על ועדת הביקורת.

<אלי פולק: יש סעיף ספציפי על ועדת הביקורת שמגישה.

<אלי פולק: אבל האם כדי לפטור בקלות את ועדת הביקורת , אני חושב שכמו שמוציאים את הסעיפים בסעיף 20, שמדברים על מינוי מנהל כללי וכן הלאה, ראוי להכניס שם שהדיון בדוח ועדת הביקורת חייב להיעשות במועצה.

קארין אלהרר: אני לא רואה סיבה, יש סעיף ספציפי.

קארין אלהרר: הרי זה כלל ידוע.

<אלי פולק: אני רק שואל את השאלה.

<אלי פולק: המצב שייווצר הוא שיש ועדת ביקורת שהיא מגישה את הדוח שלה למועצה.

<אלי פולק: מה עושה עם זה המועצה?

קארין אלהרר: דנה בדוח ועדת הביקורת.

<אלי פולק: היא מקימה ועדה של אדם אחד שילך וידון בזה.

קארין אלהרר: אמרנו שזה לא יהיה אדם אחד.

קארין אלהרר: את המשוכה הזאת כבר עברנו.

קארין אלהרר: לאחר מכן היא תדון בדוח של ועדת הביקורת במסגרת המועצה.

איתן כבל: אבל למה היא צריכה?

איתן כבל: יש ועדת ביקורת מבין חבריה שאחר-כך תביא למליאה, שתקים ועדה שתדון במה שהוקם.

<אלי פולק: זה לא מתקבל על הדעת.

גלעד ארדן: תוסיפי סעיף קטן 7, במה שמוחרג מוועדות משנה זה דוחות שהכינה ועדת הביקורת או נושאים שנדונו על-ידי ועדת הביקורת.

גלעד ארדן: רק שלא יהיה לנו מרוץ סמכויות.

<דנה נויפלד: הדוח הוא של מבקר הפנים לא של הוועדה.

<אתי בנדלר: תסתכלי בסעיף 21ז.

גלעד ארדן: לא, זה דוח על פעילותה אחת לשנה, זה לא על מקרה ספציפי.

<דנה נויפלד: בתוך תפקידי המועצה, בפסקה 11 יש חובה למועצה לדון בדוח השנתי שהגיש לה המבקר הפנימי.

גלעד ארדן: אין פה בכלל מקום לוויכוח.

גלעד ארדן: זה דבר ראוי.

גלעד ארדן: כמו שכשאני מנהל משרד ויש דוח מבקר אני שומע אותו אישית אחר-כך, אני חושב שראוי שבמליאת המועצה, מועצת התאגיד היא זאת שתדון בדוחות של ועדת הביקורת ולא ועדות משנה אחרות.

<אתי בנדלר: אז דיון בדוחות ועדת הביקורת.

<דנה נויפלד: אתי, אבל הדוחות הם לא של הוועדה, הם של המבקר הפנימי.

<אתי בנדלר: "דוחות המבקר הפנימי וועדת הביקורת".

גלעד ארדן: לא, לא, מה פתאום?

גלעד ארדן: בדוח של המבקר הפנימי יכולה לדון ועדת הביקורת.

גלעד ארדן: נושא שוועדת הביקורת דנה בו, הוא יבוא לא לוועדת משנה.

<אתי בנדלר: זה מה שאמרתי רק גברת נויפלד מתקנת אותי.

גלעד ארדן: דני, אני הצעתי ותגידי לי אם זה לא בסדר, שבסעיף 20 יתווסף סעיף קטן 7 לגבי נושאים שנדונו על-ידי ועדת הביקורת.

גלעד ארדן: אם ועדת הביקורת כבר דנה באיזה נושא, שלא עכשיו הוא יעבור ממנה לוועדת משנה אחרת, אלא ככל שצריך בו המשך פעילות זה יבוא למועצת הרשות לתשעה ולא לוועדת משנה אחרת.

<תמנה עורב: יש לי הערה נוספת.

<תמנה עורב: אמנם זה קשור לסעיף 49ב - - -

קארין אלהרר: אז למה להתייחס עכשיו?

<גלילה הורנשטיין: הוא מפנה לסעיף 20.

<גלילה הורנשטיין: אני מתייחסת לסעיף 49ב(2).

<גלילה הורנשטיין: שם קוראים לוועדה הזאת "ועדת התקשרויות".

<גלילה הורנשטיין: לוועדה הזאת יש סמכות גם בקשר לעלות שכר.

גלעד ארדן: מה ההצעה?

<גלילה הורנשטיין: אני שואלת האם לוועדה הזאת יש גם סמכות לדון ולהחליט?

<גלילה הורנשטיין: כאן כתוב להחליט.

גלעד ארדן: זה הרכב אחר.

גלעד ארדן: פה המנכ"ל הוא חבר בסעיף 49.

גלעד ארדן: זאת ועדה לאיתור מועמדים.

<אתי בנדלר: "לא תעלה על סכום שעליו החליטה המועצה".

<אתי בנדלר: היא מדברת על החלטות המועצה לעניין עלות השכר.

<תמנה עורב: אלא אם כן ועדת המשנה הזאת מחליטה שכן.

<תמנה עורב: זאת אומרת שנותנים לה כאן סמכות מעבר למועצה?

עיסאווי פריג': כל סוגיית ועדות המשנה לא נראית לי.

עיסאווי פריג': חשוב לי מאוד שחברי הוועדה יבינו את זה ואנחנו נצביע באופן עצמאי על הסוגיה הזאת של ועדות המשנה.

עיסאווי פריג': זאת דרך איך לעקוף ואיך לצמצם ואיך להוביל לשביל מסוים.

עיסאווי פריג': אם אנחנו רואים את כל החוק כמקשה אחת ונקרא אותו עד הסוף, נגיע להרבה מסקנות.

עיסאווי פריג': אני גם רוצה לקבל מהיועצת המשפטית ומהגופים האחרים, ברגע שיש לי מועצה כל-כך קטנה, תשעה חברים, ואם אני אתחיל לעשות - - -

גלעד ארדן: זה גדל ל-10 חברים.

עיסאווי פריג': 10 חברים.

עיסאווי פריג': אם אני אתחיל להקים ועדות משנה מתוך המועצה הזאת, לאן אני אגיע?

עיסאווי פריג': צריך יעילות.

קארין אלהרר: יש דברים שלא חייבים לכנס את כל המועצה כדי לנסות ולהתקדם בהם.

עיסאווי פריג': אז בואי נקבע את השמות של ועדות המשנה ולא להשאיר את זה פתוח.

קארין אלהרר: אבל אז אתה לא מאפשר את אותה יעילות שרוצים לקדם.

עיסאווי פריג': אז אין גבול ליעילות.

עיסאווי פריג': אז אני צריך אדם אחד שינהל את כל העסק, זה פשוט מאוד.

קארין אלהרר: עיסאווי, אבל אמרנו שלא יכולה להיות ועדת משנה של אדם אחד.

קארין אלהרר: זה יהיה שלושה אנשים, שזה כמעט שליש מהוועדה.

קארין אלהרר: צריך לאפשר בכל זאת שיקול דעת למועצה כן לנסות להתקדם בדברים בלי לכנס את כל המועצה.

קארין אלהרר: זה לא נשמע הגיוני.

מיכל רוזין: זה קיים בחוקים אחרים?

דפנה גלוק: זה קיים בחוק החברות.

<אתי בנדלר: כולל בתקנון הכנסת.

<דנה נויפלד: היום זה כבר קיים ברשות השידור.

<דנה נויפלד: יש ועדות משנה ואף אחד לא חושב שיש בעיה.

קארין אלהרר: חברת הכנסת רוזין נאמר בפירוש שזה קיים ברשות השנייה.

מיכל רוזין: אני לא זוכרת ועדות משנה בחוק החדש.

גלעד ארדן: אם האנשים שם טובים זה מייעל.

גלעד ארדן: אם הם לא עושים מה שאנחנו רוצים, זה מאוד מפריע.

מיכל רוזין: האם זה קיים בחוק החדש שהגיע עכשיו לוועדת הכלכלה?

גלעד ארדן: לדעתי כן, אבל זה קיים כמעט בכל גוף במדינה.

גלעד ארדן: אני לא מצליח להשתכנע מדוע הנושא הזה שונה מכל נושא ציבורי חשוב במדינת ישראל.

גלעד ארדן: לא המצאנו פה את הגלגל.

גלעד ארדן: ועדות משנה זה דבר מקובל.

גלעד ארדן: להיפך, פה שמנו איזה בלמים שלא קיימים ברוב הגופים במדינת ישראל.

גלעד ארדן: לאחר שקבענו בחוק שיהיו שם לפחות שלושה חברים האיזון נשמע.

איתן כבל: חשוב שנושא הליבה חייב להיות מובא למליאה.

<גלילה הורנשטיין: גברתי רשמה את ההערה שלי בקשר לוועדת התקשרויות לקביעת עלות שכר?

קארין אלהרר: ההערה נשמעה בקול רם, נגיע לסעיף.

<גלילה הורנשטיין: זה קשור לסעיף 20.

קארין אלהרר: אנחנו עוד לא מצביעים על סעיף 20.

<דנה נויפלד: לשאלתה של חברת הכנסת רוזין, מצאנו את זה בחוק.

קארין אלהרר: שאלתה של עו"ד הורנשטיין לגבי 49ב(2) על התקשרויות שכר.

<דנה נויפלד: שוועדות משנה יכולות לדון בהתקשרויות שכר.

<דנה נויפלד: אני יכולה להסביר למה נועד הסעיף הזה.

<דנה נויפלד: אתם רוצים עכשיו או כשנגיע לסעיף 49.

<דנה נויפלד: סעיף הזה נועד להיות "שלייקס" של בקרה נוספת שנועדה בשביל לבוא ולוודא – אחד מהעקרונות של החוק זה לתת להנהלה את היד החופשית לנהל באופן יותר משוחרר ביחס לקיים היום.

<דנה נויפלד: הוא מסיר מגבלות ביחס לקיים היום.

<דנה נויפלד: הוועדה שמדובר בה בסעיף 49 זה בקרה לראות.

<דנה נויפלד: למשל, כאשר מדובר בסכומים מסוימים, למשל אצל טלנטים, שתהיה איזו בקרה לגבי השכר שמשלמים לו.

<דנה נויפלד: זה מה שאמורה ועדת המשנה הזאת לעשות.

<דנה נויפלד: אתם רוצים אפשר לדון בזה עכשיו.

<דנה נויפלד: אם אתם רוצים לדון בזה בהקשר של השכר, יהיה אפשר אז.

<דנה נויפלד: זה לשיקול דעת הוועדה.

<אתי בנדלר: מדובר על שכר חריג, שהוא חורג מעבר לסכום שהמועצה קבעה שאפשר לשלם ואז צריך לאשר את השכר החריג הזה בוועדת המשנה להתקשרויות.

<אתי בנדלר: השאלה, האם סוג כזה של החלטה צריך לבוא למליאת הוועדה או לוועדת המשנה.

עיסאווי פריג': אם כך, כבר קיבענו שיש ועדת משנה מסוג ועדת המשנה להתקשרויות.

עיסאווי פריג': בסעיף 20 זה היה פתוח, ועדות משנה.

עיסאווי פריג': עכשיו על-פי הסעיף הזה הבענו שיש ועדה.

<דנה נויפלד: נכון.

<דנה נויפלד: גם ועדת ביקורת שתכף נדון בה היא מקובעת.

עיסאווי פריג': עכשיו הסעיף הזה קבוע, יש לנו ועדת משנה להתקשרויות.

<אתי בנדלר: נכון.

<אתי בנדלר: יש שתי ועדות מעבר למועצה שמוזכרות בהצעת החוק.

<אתי בנדלר: אחת זאת ועדת הביקורת והשנייה זאת ועדת ושנה להתקשרויות.

<דפנה גלוק: וגם החטיבה המסחרית.

עיסאווי פריג': אם יש לנו את זה, למה אני צריך לחטט בחוק לגבי כל ועדות המשנה ולא לתת להם ביטוי בסעיף 20?

עיסאווי פריג': למה אני צריך להגיע לסעיף 49 בכדי להבין?

גלעד ארדן: בגלל שהמבנה של החוק הוא כזה שיש נושאים, כמו נושא עובדי תאגיד השידור הציבורי שמוקד להם פרק נפרד ובתוך הפרק הזה מוכנס גם העניין מה התהליך.

עיסאווי פריג': אני אתן להם שמות בהגדרות.

גלעד ארדן: רק רגע.

גלעד ארדן: יש פרק נוסף, למשל, שעוסק בכל נושא החסויות והפרסומות וגם לגביו מוזכר שבשונה מהמצב היום, שהרשות נעזרת בגורם חיצוני שמשווק את הפרסומות ב"קול ישראל", אז בקול ישראל בגוף החדש, תהיה לעניין הזה חטיבה וועדה וכל המבנה מתואר.

גלעד ארדן: זה פשוט יותר נכון בסדר ההגיוני, לסדר למי שקורא את החוק, שיבין איך הרשות הזאת פועלת בכל נושא ונושא.

גלעד ארדן: הנושא הוא יותר חשוב מאשר הפונקציה שפועלת בתוכו.

גלעד ארדן: להסביר קודם כל איך הנושא הזה ייראה בגוף החדש.

גלעד ארדן: זה בסך הכול עניין של סידור החוק ורצף הקריאה בו.

עיסאווי פריג': אם כך, אני מציע לקבוע בסעיף ההגדרות, שכל ועדת משנה שמוזכרת לאורך כל החוק, תהיה מוזכרת גם בסעיף ההגדרות בתחילת הסעיף.

עיסאווי פריג': כך נדע שוועדת משנה להתקשרויות זה תפקידה, ועדת משנה לחסויות, זה תפקידה.

עיסאווי פריג': שיהיה בהגדרות, שנדע שזה קיים.

<אתי בנדלר: זאת לא טכניקה חקיקתית מקובלת.

<אתי בנדלר: אני לא חושבת שראוי להסכים לזה.

<אתי בנדלר: יש לי עוד הערה לסעיף 20.

<אתי בנדלר: אני מניחה שלא תהיה התנגדות אבל אני מבקשת להוסיף ש"דחין ועדת משנה לפי סעיף 20, כדין המועצה לעניין סעיפים 19 ב' ו-ג'.

גלעד ארדן: מה זה אומר?

<אתי בנדלר: שוועדת משנה תהיה חייבת לערוך פרוטוקולים של דיוניה והחלטותיה יעמדו לעיון הציבור, בין השאר, באתר האינטרנט של תאגיד השידור הציבורי.

גלעד ארדן: אין לי התנגדות.

<אתי בנדלר: השר מסכים לזה?

גלעד ארדן: כן.

<תמנה עורב: בסעיף 19ב, אתם כותבים: "המועצה תערוך פרוטוקולים של דיוניה".

<תמנה עורב: כעובדת רדיו וטלוויזיה לדעתי צריך להיות "תרשום" ולא "תערוך".

<אתי בנדלר: "תנהל".

קארין אלהרר: סעיף 21, עו"ד נויפלד בבקשה.

<חגית ברוק: "סעיף 21 ועדת הביקורת 21.

<חגית ברוק: המועצה תמנה, מבין חבריה, ועדת ביקורת שמספר חבריה לא יפחת משלושה, ובלבד שאחד מהם הוא בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית שמונה לפי סעיף 9(א)(5) ואחד מהם משפטן שמונה לפי סעיף 9(א)(6); יושב ראש המועצה לא יהיה חבר בוועדת הביקורת.

<חגית ברוק: ועדת הביקורת - (1) תעמוד על ליקויים בניהול תאגיד השידור הציבורי, בין השאר תוך התייעצות עם המבקר הפנימי של תאגיד השידור הציבורי או עם רואה החשבון המבקר, ותציע למועצה דרכים לתיקונם; מצאה ועדת הביקורת ליקוי כאמור שהוא ליקוי מהותי, תקיים ישיבה אחת לפחות לעניין הליקוי הנדון, בנוכחות המבקר הפנימי או רואה החשבון המבקר, לפי העניין, ובלא נוכחות של נושאי משרה בתאגיד השידור הציבורי שאינם חברי המועצה; על אף האמור בפסקה זו, נושא משרה שאינו חבר המועצה רשאי להיות נוכח לשם הצגת עמדה בנושא שבתחומי מומחיותו; (2) תבחן את מערך הביקורת הפנימית של תאגיד השידור הציבורי ואת תפקודו של המבקר הפנימי וכן אם עומדים לרשותו המשאבים והכלים הנחוצים לו לצורך מילוי תפקידו, בשים לב, בין השאר לצרכיו המיוחדים של תאגיד השידור הציבורי ולגודלו; (3) תבחן את תכנית העבודה של המבקר הפנימי שהוגשה לה לפי סעיף 48(ב)(3) ותעבירה לאישור המועצה בצירוף הערותיה והמלצותיה; (4) תדון בדוחות של המבקר הפנימי ובדוחות מבקר המדינה; (5) תקבע הסדרים לגבי אופן הטיפול בתלונות של עובדי תאגיד השידור הציבורי בקשר לליקויים בניהולו ולגבי ההגנה שתינתן לעובדים שהתלוננו כאמור; (6) תדון בדוח הממונה על קבילות הציבור שפורסם לפי סעיף 56(ו).

<חגית ברוק: (ג) יושב ראש ועדת הביקורת יכנס את ועדת הביקורת לדיון בנושאים שיועמדו על סדר יומה על ידו או על ידי חבר ועדה אחר, או על ידי המועצה, המנהל הכללי או המבקר הפנימי.

<חגית ברוק: (ד) מי שאינו חבר בוועדת הביקורת לא יהיה נוכח בישיבות הוועדה בעת הדיון ובעת קבלת החלטות הוועדה, אלא אם כן קבעו יושב ראש הוועדה או הוועדה כי הוא נדרש לשם הצגת נושא מסוים או לשם ניהולה התקין של הישיבה.

<חגית ברוק: (ה) על אף הוראות סעיף קטן (ד) המבקר הפנימי והיועץ המשפטי של תאגיד השידור הציבורי יקבלו הודעות על קיום ישיבות ועדת הביקורת ויהיו רשאים להשתתף בהן.

<חגית ברוק: (ו) הודעה על קיום ישיבת ועדת הביקורת שבה עולה נושא הנוגע לביקורת הדוחות הכספיים תומצא לרואה החשבון המבקר והוא ישתתף בה.

<חגית ברוק: (ז) ועדת הביקורת תגיש למועצה ולמנהל הכללי, אחת לשנה לפחות דוח על פעילותה.

<חגית ברוק: גמול והחזר הוצאות.

<חגית ברוק: "

קארין אלהרר: הסבר בבקשה.

<דנה נויפלד: כמו שניתן לראות, הסעיף שנוגע בוועדת הביקורת הוא סעיף מאוד מפורט וכולל הרבה מאוד הוראות.

<דנה נויפלד: הדבר המשמעותי ביותר זה התפקידים שלה בנוגע לעמידה על ליקויים בהתנהלות של תאגיד השידור הציבורי.

<דנה נויפלד: על מנת להבטיח שהנושאים האלה יידונו וייבחנו ותתקבלנה החלטות, יש בו הסדרים שלמים על אופן קיום הישיבות, על מי רשאי להעלות נושא לסדר היום, מי צריך להיות נוכח בישיבות האלה, איזה סוג של סמכויות מוענקות לוועדה מבחינת הבדיקה של המבקר הפנימי.

<דנה נויפלד: לראות שיש לו את המשאבים ואת היכולות ואת תכנית העבודה שמאפשרת לו באמת לבחון באופן הראוי והטוב ביותר את הליקויים בניהול תאגיד השידור.

<דנה נויפלד: זה כולל גם סמכויות למועצה בעניין הזה, שזה מתייחס למה שדיברנו לפני כמה דקות.

<דנה נויפלד: זה מתייחס גם לנוכחות של שומרי הסף בתאגיד השידור בישיבות של הוועדה הזאת.

קארין אלהרר: רותם אברוצקי, יו"ר אגודת עיתונאים תל-אביב, בבקשה.

<רותם אברוצקי: כמו שכבר אמרנו, באופן עקרוני יש לנו דרישה לנתק את המשדר הציבורי מכל גורם ממשלתי שיפקח עליו כדי למנוע תלות בגורמים פוליטיים.

<רותם אברוצקי: לכן יש לבטל את מינויו של רואה חשבון מטעם רשות החברות הממשלתיות.

<רותם אברוצקי: רצוי שהמלצות ועדת הביקורת, או הדוחות שתוציא, יועברו למועצה וזאת תהיה חייבת לדון בהם.

<רותם אברוצקי: לכן, אנחנו מציעים לתקן את סעיף 21 כך: בסעיף קטן ב(1) המילים "רואה החשבון המבקר" יימחקו בכל מקום שבו הן מופיעות.

<רותם אברוצקי: סעיף קטן ו' יימחק.

<רותם אברוצקי: בסוף סעיף קטן ז' יבוא: "המועצה תדון בדוח תוך זמן סביר מהגשתו ותחליט כיצד יתוקנו הליקויים שוועדת הביקורת עמדה עליהם בדוח".

<רותם אברוצקי: אלה הערותינו.

קארין אלהרר: שלמה קלדרון, בבקשה.

<שלמה קלדרון: בוקר טוב, כבוד השר, כבוד היושבת ראש.

<שלמה קלדרון: אני נשיא כבוד של לשכת המבקרים הפנימיים.

<שלמה קלדרון: בהקשר להרכב הוועדה אני רוצה להציע שימנו מבקר פנימי.

<שלמה קלדרון: היום מבקר פנימי זה מקצוע.

<שלמה קלדרון: לומדים אותו באוניברסיטה לתואר שני וגם לדוקטורט.

<שלמה קלדרון: חשוב מאוד שאדם בעל מקצוע יישב בוועדת הביקורת כחבר ולא רק רואה חשבון או עורך-דין.

<שלמה קלדרון: רואה חשבון זה רואה חשבון מבקר, שבודק את הדוחות הכספיים השנתיים, ביקורת לא מי יודע מה.

<אתי בנדלר: אדוני, מופנה להוראות סעיף 48 להצעת החוק, שעניינו במינוי מבקר פנימי.

<שלמה קלדרון: כתוב שם מבקר פנימי?

<אתי בנדלר: כן.

<שלמה קלדרון: אני מדבר בתור חבר ועדת ביקורת, שיהיה חבר בוועדת הביקורת.

<שלמה קלדרון: זה יוסיף תרומה.

עיסאווי פריג': הוא יבקר מה שהוא מכין?

<שלמה קלדרון: זה יהיה מישהו נפרד.

<שלמה קלדרון: מבקר פנימי מתמנה לבד, חבר ועדת ביקורת מתמנים אחרת.

<שלמה קלדרון: זה לא חייב להיות אותו אדם.

<שלמה קלדרון: הוא בעל מקצוע בביקורת פנימית.

עיסאווי פריג': אבל מצוין שהוא משתתף בישיבות.

<שלמה קלדרון: זה מבקר פנימי.

<שלמה קלדרון: הארגון ממנה ועדת ביקורת וכן גם מבקר פנימי.

<שלמה קלדרון: זה שני תפקידים נפרדים שיש ביניהם יחסי גומלין.

עיסאווי פריג': אז מה אתה רוצה בדיוק?

<שלמה קלדרון: שיהיה בהרכב ועדת הביקורת לא רק חבר שהוא רואה חשבון, לא רק חבר שהוא עורך דין, אלא גם חבר שיש לו מקצוע מבקר פנימי.

<שלמה קלדרון: אנחנו נגיש את ההערות שלנו בכתב ובצורה מסודרת.

<שלמה קלדרון: אני רוצה לומר לך, יושבת ראש הוועדה.

<שלמה קלדרון: לוועדת הביקורת בארגון אשר פועל על-פי עקרונות ממשל תאגידי ומן הראוי שיפעל על-פי עקרונות כאלה, תפקיד מרכזי ונכבד בהשגת יעדי הארגון ביעילות ובחיסכון תוך שמירת הוראות חוק ונוהל וכן תפקודו של הארגון על-פי אמות המידה הראויות של ניהול תקין וטוהר מידות.

<שלמה קלדרון: כך דורש חוק הביקורת הפנימית.

<שלמה קלדרון: על ועדת הביקורת מוטלת החובה, בין היתר, ליישם פעילות אקטיבית ונאותה של פיקוח בקרה וביקורת בארגון וכן לגבות את אלה העוסקים בכך בארגון, כמו המבקר הפנימי של הארגון, אשר לו תפקיד נכבד ומרכזי בנושא.

<שלמה קלדרון: אשר על כן, חשוב מאוד לכלול בין המטלות המוטלות על ועדת הביקורת ולפרט את המרכיבים האלה של פיקוח בקרה וביקורת.

<שלמה קלדרון: בחוק שמוצע לנו כאן לוקה בחסר.

<שלמה קלדרון: לשכת המבקר הפנימי ממליצה ומבקשת, לכן, לאמץ בחוק השידור הציבורי שנקבע ומפורט בחוק החברות, סעיף 345ח'.

<שלמה קלדרון: אנחנו מאמצים ומבקשים לאמץ את מה שכתוב לגבי חוק החברות לתועלת הציבור.

<שלמה קלדרון: בחוק כאן יש דברים שהם חסרים.

<שלמה קלדרון: למשל, חסרים הדברים שמופיעים בחוק החברות לתועלת הציבור וזה: לבדוק את תקינות פעולות התאגיד והמוסדות שלה, לרבות התאמת פעולות התאגיד למטרותיו.

<שלמה קלדרון: לבדוק את השגת יעדי הארגון ביעילות וחיסכון.

<שלמה קלדרון: לעקוב אחר ביצוע החלטות המועצה והחלטות ועדת הביקורת.

<שלמה קלדרון: לעקוב אחר ביצוע תיקוניי ליקויים.

<שלמה קלדרון: החבר כאן העלה את הנושא של תיקון הליקויים שהועלו בביקורת.

<שלמה קלדרון: בנוסף, לבדוק כל נושא הקשור לפעילותו של הארגון.

<שלמה קלדרון: מומלץ בזה, דהיינו, הכתוב בחוק החברות לתועלת הציבור, הינו ההרכב המתאים ביותר בהיותו תואם את מטרות ויעדי השידור הציבורי.

<שלמה קלדרון: באשר ליחסי הגומלין הרצויים בין ועדת הביקורת ובין המבקר הפנימי של הארגון, תביא הלשכה את דבריה במועד שייקבע לדיון בנושא המבקר הפנימי שמבצע את עבודתו, שהינה בעצם שליחות ציבורית ולא רק מקור לפרנסה.

<שלמה קלדרון: אנחנו נגיש נייר עמדה מחר מסודר ומפורט.

קארין אלהרר: חברת הכנסת רוזין.

מיכל רוזין: אני מסתכלת על הסעיפים של תפקידי המועצה והתפקידים של ועדת הביקורת וגם של נציב קבילות הציבור.

מיכל רוזין: בעצם אין פה שום ביקורת פנימית של נושא התכנים.

מיכל רוזין: כלומר, כל נושא הביקורת, וגם עכשיו דיבר ארוכות מי שאחראי – דנה עושה לי פרצוף כבר.

מיכל רוזין: מנהל פנימי?

מיכל רוזין: גם אני ניהלתי עמותה.

מיכל רוזין: בסופו של דבר הוא בודק כספים, הוא בודק התקשרויות, הוא בודק נהלים וכדומה.

מיכל רוזין: מי אחראי לבדוק תכנים?

מיכל רוזין: האם עומדים ביעדים של התאגיד?

מיכל רוזין: האם יש את התכנים של יצירה ישראלית כמו שנקבע בחוק?

מיכל רוזין: מי בודק את זה?

מיכל רוזין: מי מבקר את זה?

מיכל רוזין: האם מחכים רק לתלונת ציבור כדי להגיד שיש עבירה על החוק?

<דנה נויפלד: יש פה ביקורת על התכנים בכמה מישורים.

<דנה נויפלד: המבקר הפנימי בודק ליקויים, הוא לא בודק שאלות תוכן.

<דנה נויפלד: המועצה היא זאת שמפקחת על ביצוע הוראות שקשורות לתכנים במובן של מרכיבי ההוצאה.

<דנה נויפלד: דנו בזה פעם קודמת.

<דנה נויפלד: יש מרכיבי הוצאה מאוד מפורטים, שזה נמצא בהמשך החוק, והמועצה היא הגורם שאמור לפקח על התנהלות ההנהלה.

<דנה נויפלד: כמו כל דירקטוריון היא אמורה לבחון את הביצוע של המדיניות שהיא בעצמה התוותה וביצוע של הוראות החוק, לרבות המטרות של הגוף ולא המבקר הפנימי.

מיכל רוזין: אז אני חוזרת לקרוא מי הם חברי המועצה כי אני חושבת שיש שם רוב גדול לכאלה שמנהלים את החלקים הטכניים והניהוליים ולא התכנים ואני אקרא עכשיו שוב.

רינה פרנקל: בסעיף 21א' רשום: "המועצה תמנה מבין חבריה ועדת ביקורת".

רינה פרנקל: לי יש הערה, איך באמת חברי ועדה יהיו גם חברי ועדת ביקורת?

רינה פרנקל: יכול להיות שצריך להכין הליך אחר של מינוי ועדת ביקורת, שיהיה גוף עצמאי ולא קשור למועצה?

רינה פרנקל: המועצה כאילו מבקרת את עצמה, אז איפה פה הביקורת?

<דנה נויפלד: יש כמה רמות של בקרה בתוך התאגיד.

<דנה נויפלד: יש רמת בקרה אחת של המועצה.

<דנה נויפלד: המועצה אמורה לבקר את עבודת ההנהלה.

<דנה נויפלד: היא אמורה גם לבדוק שאם יש התנהלות בלתי תקינה היא נדונה והיא מתוקנת.

<דנה נויפלד: זה התפקיד של המועצה.

<דנה נויפלד: יש עוד רמה של ביקורת והיא הרמה של הביקורת החיצונית שנעשית על-ידי רואה החשבון המבקר.

<דנה נויפלד: זאת רמת ביקורת חיצונית אחרת.

<דנה נויפלד: אבל המועצה היא קודם כל חייבת לבדוק - - -

רינה פרנקל: רמת הביקורת החיצונית ישנה בחוק?

<דנה נויפלד: בוודאי.

<דנה נויפלד: זה בסעיף 46.

רינה פרנקל: לדעתי גם חבר ועדת ביקורת חייב להיות משפטן.

<דנה נויפלד: יש.

<דנה נויפלד: כתוב מישהו על מומחיות חשבונאית ופיננסית ומשפטן.

רינה פרנקל: חוץ מזה, דוחות של ועדת ביקורת צריכים להיות מפורסמים.

עיסאווי פריג': אני שוב אחזור ואחדד את הדברים שציינה חברת הכנסת רוזין.

עיסאווי פריג': לאורך כל החוק, אם אנחנו שמים לב, בכל הסעיפים שמוזכרים, מה שחשוב זה האלמנט הכספי, לוודא שהכול יתנהל כספית בדרך נכונה ונוהל תקין.

עיסאווי פריג': אם זה סוגיית דוחות כספיים, מבקרים, מרכיבי הוצאה, ועדת ביקורת וכספים, החברים שמונו לחברי המועצה שהנטייה הכספית שלהם מאוד חזקה.

עיסאווי פריג': גברתי היושבת ראש, אני חוזר ואומר שיש ליקוי לגבי ביצוע התכנים ואי קיום ביקורת על התכנים האלה, כאילו המועצה תבקר ובמקביל יש לאורך כל הדוח ועדות וביקורת ונקודות בדיקה רק לניהול הכספי.

עיסאווי פריג': אני חושב שיש טעות מהותית.

עיסאווי פריג': הרשות הציבורית, המשדר הציבורי, במהות זה ערכים, זאת תרבות, זה תכנים.

עיסאווי פריג': מי מבקר את זה?

עיסאווי פריג': אני לא יכול לתת למועצה, שמרבית חבריה, שני רואי חשבון, אחד עורך דין, טכנולוגיה.

עיסאווי פריג': אין אלמנט תרבותי ומי יבקר את התכנים.

עיסאווי פריג': אני לא יכול לעבור לסדר על הסוגיה הזאת.

מיכל רוזין: אני מחזירה את השאלה שוב לגבי החוק שאנחנו עובדים עליו בוועדת כלכלה.

מיכל רוזין: שם מתוך חברי מועצה, לדעתי הרוב הם בנושאי תוכן.

מיכל רוזין: פה מדובר במקסימום על חצי חצי, על חמישה חמישה.

<תמנה עורב: זה כי הם כל-כך מפחדים בענייני תקציב שהם לא מסתכלים על תוכן.

קארין אלהרר: אדוני השר, אתה רוצה להשיב לעניין הזה?

גלעד ארדן: קודם כל, התנהלות כספית תקינה, כשמדובר בגוף שממומן בכספי ציבור היא בוודאי ובוודאי מאוד חשובה, אפילו עוד הרבה יותר מאשר גוף שממומן בכספי הבעלים הפרטי שלו, שחזקה עליו שהוא דואג לשמירה על כספו ושהוא לא יתבזבז לשווא.

גלעד ארדן: יחד עם זאת, בהחלט נאמנים עלי עמדותיהם של חברי הכנסת פריג' וחברת הכנסת רוזין.

גלעד ארדן: אני חושב שהחוק נותן מענה נרחב לעניין התוכני.

גלעד ארדן: קודם כל, בתפקידי תאגיד השידור הציבורי, בסעיף 7, שבהם העיסוק הוא בעיקר בתחום תכני התרבות, יצירה וכו', לא כתוב שתפקידי התאגיד הם לשמור על המאזן הכספי שלו.

גלעד ארדן: אני חושב שפה רואים מה סדר העדיפויות.

גלעד ארדן: גם בהרכב, גם בעובדה שכרגע הסכמנו עליה.

מיכל רוזין: אז תתעכב רגע על ההרכב, כי בדיוק על זה אנחנו מדברים.

גלעד ארדן: חבר הכנסת פריג' נגע גם בנקודות אחרות.

גלעד ארדן: גם בעובדה שהסכמנו עליה שנושא לוח השידורים יהיה חייב להיות מאושר במליאת המועצה.

גלעד ארדן: אני חושב שיש פה אמירה ערכית לגבי החשיבות של התוכן.

גלעד ארדן: עדיין צריך לזכור, שמי שעוסק בשוטף בעניין יצירת התכנים זה לא חברי המועצה.

גלעד ארדן: זה המנכ"ל, ההנהלה, העובדים.

גלעד ארדן: הם אלו שזאת התמחותם וזה מקצועם.

גלעד ארדן: בשונה מהעבר, הכוונה שלנו כן שיהיה איזה בידול בין מועצה שמסתכלת על מדיניות, על לוח שידורים, היא לא מתערב בניהול השוטף היום יומי, של מי השחקן בתכנית איקס, מי העורך או מי החברה.

גלעד ארדן: היא מסתכלת האם הגוף הזה מציג את המטרות הציבוריות שהמחוקק התכוון שהוא ישיג אותן.

גלעד ארדן: לגבי השאלה שלך לגבי ההרכב.

גלעד ארדן: אני חושב שבהרכב גם כן יש כבר אנשים עם ניסיון וידע בשידורים.

גלעד ארדן: בהתאם לפניית יו"ר הוועדה, אמרתי שאנחנו נשקול להגדיל את זה.

גלעד ארדן: כבר הסכמנו לנציג עשירי, שככל הנראה יבוא מהרקע הזה.

גלעד ארדן: לכן אמרתי שתוגש הצעה.

<קריאה: נציגה.

גלעד ארדן: נציגה.

גלעד ארדן: אולי אפילו עוד אחד.

עיסאווי פריג': צריך גם ייצוג הולם.

גלעד ארדן: נכון, אני צריך לתת תשובה גם בעניין הזה.

גלעד ארדן: צודק חבר הכנסת פריג'.

גלעד ארדן: אני חושב שאנחנו נגיש פה הצעה גם בעניין של הרכב המועצה, שיש בו מספיק אנשים עם ידע מקצועי בתחום הזה של השידורים והתוכן.

מיכל רוזין: כרגע זה חצי חצי.

עיסאווי פריג': כבוד השר, אתה מסתכל על הערוצים המסחריים ואתה רואה את התכנים שמועברים לילדים ואתה מקבל חררה.

עיסאווי פריג': השידור הממלכתי יש לו תפקיד מהותי וייחודי בתרבות, בערכים, בהכוונה לסוגיות האלה.

עיסאווי פריג': אני חושב שמאוד חשוב שיהיה גוף תרבותי שמכוון לכיוון הזה.

עיסאווי פריג': כאן לא קיים בצורה חדה וברורה בחוק.

עיסאווי פריג': אנחנו מקפידים על הביקורת הכספי, שהיא חשובה ונחוצה , אין ספק.

עיסאווי פריג': אבל הביצועים של התכנים בכלל לא מוזכרים.

עיסאווי פריג': אתה יכול להריץ דברים ולא לקלוע למטרות.

עיסאווי פריג': בגלל זה אני רוצה שתיתן את הדעת, שהאלמנט הזה חייב לקבל ביטוי בחוק.

מיכל רוזין: בסופו של דבר ישיבות המועצה הן לא רבות.

מיכל רוזין: בסופו של דבר חלוקת הזמן שלהם תתחלק גם לפי האינטרס והעניין האישי שיש לחברי המועצה.

מיכל רוזין: כאשר חברי המועצה, לפחות מחצית מהם נכון לרגע זה, הן כאלה שיותר מסתכלים על הצדדים המנהלתיים, אז בסופו של דבר רוב דיוני המועצה ימשכו למקום הזה.

מיכל רוזין: החשש הוא שלא יהיה מי שיבקר או מי שיסתכל על תכנים, אלא אם כן הציבור או אנחנו נלין ונגיד: סליחה, מה קורה פה?

מיכל רוזין: מה עם התכנים האלה?

מיכל רוזין: אז נצטרך שזה יעבור דרך נציב קבילות הציבור, שיעביר את דבריו למועצה ואז ידונו.

מיכל רוזין: כלומר, המקום שבו נותנים את המקום לדון בתוכן ובשידורים עצמם – אנחנו לא מצפים שהם יבנו את התכנים ואיזה שחקן יהיה, כמו שהרגולטור לגבי הכבלים והלוויין ומועצת הרשות השנייה, לא מצפים להגיד מי ייכנס מי יכנס לבית האח הגדול.

מיכל רוזין: כן מצפים שאם יש חריגות בתכנית האח הגדול, לא לחכות לתלונות של הציבור או חברות כנסת שיתלוננו, אלא שהמועצה תהיה אחראית להצביע על הדברים ולעורר את המודעות הציבורית ובוודאי את מודעות התאגיד שמשדר.

מיכל רוזין: לכן, גם פה, נראה שאין פה איזון.

מיכל רוזין: נראה שדווקא האיזון נותן לכיוון הטכני, המקצועי, המנהלתי והכספי.

מיכל רוזין: שוב, זה לא מוריד מזה כהוא זה, אבל יש פה חוסר בתוכן.

גלעד ארדן: יכול להיות שזה בגלל שחלק לא היו בכל הדיונים.

גלעד ארדן: אני רוצה להקריא לך שוב את סעיף 12.

מיכל רוזין: בוודאי, אם זה היה בוועדת הכלכלה הייתי - - -

גלעד ארדן: "תפקידי המועצה הם: 1.

גלעד ארדן: לקבוע את מדיניות תאגיד השידור הציבורי ובכלל זה את מדיניות השידורים הכוללת לשם מילוי התפקידים האמורים בסעיף 7 בהתאם לתקציבו המאושר".

מיכל רוזין: נכון, הרי הנותנת.

גלעד ארדן: אני מתקשה להבין מדוע כספי ציבור הם לא דבר חשוב בעיניכם.

<תמנה עורב: חשוב, אבל אתה מדבר על תוכן.

גלעד ארדן: אני מבין את הרצון להציג את הדברים כאילו יש כאן שמירה על כספים יותר מאשר התוכן.

גלעד ארדן: לשון החוק אומרת ההיפך ממה שאתם אומרים.

גלעד ארדן: בכל מקום מוזכר קודם כל נושא התוכן.

גלעד ארדן: לראשונה בהיסטוריה בכלל, מחויב גוף בתקציב שלו בהוצאה כספית חסרת תקדים על נושא התוכן, בעדיפות לסוגיה עילית, אנחנו נגיע לסעיף והיא עוד תוגדל.

גלעד ארדן: זה יהיה סעיף מרכזי באפשרות להדיח את מנכ"ל הרשות אם הוא לא יעמוד בכך.

גלעד ארדן: אין בעיה, רוצים להמשיך לדון בכך, כל אחד מהסיבות שלו, בבקשה.

גלעד ארדן: אבל סעיף קטן 2, שלא אפשרתם לי להמשיך לקרוא אותו אומר: "לאשר את לוחות השידורים העונתיים של תאגיד השידור הציבורי, בשים לב...".

גלעד ארדן: בקיצור, הדברים האלו כל הזמן, קודם כל תוכן ואחרי זה מנהל תקין.

מיכל רוזין: במה שאתה אומר אתה מחזק את מה שאמרתי.

גלעד ארדן: בשביל זה אני אומר את זה.

מיכל רוזין: אתה אומר שנכון שצריך לדאוג לחלק הכספי, אבל יש תפקיד מאוד חשוב מאוד למועצה, כפי שאמרת בדברי ההסבר שלך, והוא לבדוק גם את התוכן ולראות את התכנים.

גלעד ארדן: זה כתוב.

גלעד ארדן: תגישו הצעה איך לחדד את זה, ואנחנו נדון בה.

גלעד ארדן: זה הכי חד שאני יודע.

גלעד ארדן: אם אתם יודעים יותר טוב, תגישו הצעה.

עיסאווי פריג': קיבלנו.

רינה פרנקל: קארין, בקשר לתדירות ההתכנסות ולוח זמנים.

רינה פרנקל: אין התייחסות ללוח זמנים, תוך כמה זמן ועדת הביקורת צריכה להתכנס.

<דנה נויפלד: ככל שיש צורך.

<דנה נויפלד: זה יותר מאשר כל דבר אחר.

<דנה נויפלד: כל פעם שיש צורך או כשמעלים נושאים.

רינה פרנקל: אולי להוסיף פעם בחודש לפחות.

גלעד ארדן: ואם הכול בסדר?

גלעד ארדן: אז היא חייב למצוא משהו.

<תמנה עורב: ואז אחרי חצי שנה יגלו ששוב לא בסדר.

גלעד ארדן: זה לא יאומן, אבל לא חייבים בכוח לעורר שם מריבות.

קארין אלהרר: הסכמנו לשמוע את כולם אבל לא הסכמנו שכולם יתפרצו.

קארין אלהרר: יש הבדל.

קארין אלהרר: אני מאוד אשמח אם נשמור על הכללים כדי שכולם יישמעו.

קארין אלהרר: חברת הכנסת פרנקל, יש בעיה לכנס בכוח ועדה שאין בה צורך.

רינה פרנקל: לא בכוח, אבל תדירות.

קארין אלהרר: גם התדירות - - -

<אתי בנדלר: סעיף 18 א', ב' וג' - - -

מיכל רוזין: לא אמרתי אחת לחודש אבל למשל תתכנס אחת לרבעון.

מיכל רוזין: לכל הפחות.

מיכל רוזין: אם לא מצוין שהיא לא צריכה להיפגש, היא תיפגש אחת לארבע שנים.

גלעד ארדן: אנחנו נשקול את זה.

גלעד ארדן: כל ישיבה עולה גם כסף.

<אתי בנדלר: בהמשך להערתי ובנוסף לכך שהשר הסכים להחיל את הוראות סעיפים קטנים ב' ו-ג' שבסעיף 19 על ועדת משנה, צריך לשקול אם אין להחיל גם את הוראות סעיף 18 א' הרישא ב' ו-ג' על ועדת משנה וכמובן על ועדת ביקורת.

גלעד ארדן: כרגע הבעתי התנגדות לחייב את ועדת הביקורת להתכנסות תדירה.

גלעד ארדן: את רוצה עכשיו להחיל את זה על הכול?

<אתי בנדלר: לא.

<אתי בנדלר: סעיף קטן א ' רישא, אמרתי, דהיינו, ישיבות המועצה, לצורך העניין ועדת משנה או ועדת ביקורת, יתקיימו לפי צרכי התאגיד השידור הציבור.

<אתי בנדלר: ב.

<אתי בנדלר: המניין החוקי בוועדת הביקורת ובוועדת משנה רוב חבריה המכהנים.

<אתי בנדלר: ג.

<אתי בנדלר: יושב ראש המועצה - - -

<דנה נויפלד: ב-ג' יש הוראה מחמירה יותר.

<דנה נויפלד: בתוך ההוראה הזאת יש הוראה שיותר מחמירה לגבי כינוס של ועדת הביקורת.

<אתי בנדלר: ככל שיש הוראה מחמירה יותר, ברור שתחול ההוראה הספציפית אבל באין הוראה – אני מדברת על החלת ההוראות האלה בשינויים המחויבים על כל ועדת משנה ועל ועדת ביקורת, ככל שאין הוראה אחרת בסעיף הספציפי.

עיסאווי פריג': זה לא מנוגד לרוח הדברים שההתכנסות ברוב חבריה.

עיסאווי פריג': הם יתקיימו לפי צרכי התאגיד.

<אתי בנדלר: גם ועדת ביקורת, אחרי שהשר הסכים לכך שתמנה לפחות 3 חברים - - -

גלעד ארדן: הסכמתי על כל הוועדות.

<אתי בנדלר: סליחה, ועדת משנה, אני מתנצלת.

<אתי בנדלר: צריכה להיות הוראה משלימה שצריכים קוורום של שניים לפחות מחברי ועדת המשנה כדי לקיים.

גלעד ארדן: בסדר.

<אתי בנדלר: אז 18א רישא, 18ב - - -

עיסאווי פריג': אבל לא לפחות חודש, זה בעייתי.

<אתי בנדלר: לא, רישא.

<אתי בנדלר: ישיבות ועדת משנה וועדת ביקורת יתקיימו לפי צרכי תאגיד השידור הציבורי.

<אתי בנדלר: זאת אומרת, שכל מה שיש צורך, צריך לקיים ישיבה.

גלעד ארדן: אני באמת חושב שהמשפט "לפי צרכי התאגיד" הוא מיותר לחלוטין.

גלעד ארדן: הסעיף השני של המניין החוקי זה בסדר ונדרש.

<אתי בנדלר: ו-ג' לגבי ועדת משנה.

גלעד ארדן: מה זה שליש מחברי המועצה, לא הבנתי?

<אתי בנדלר: חבר אחד יכול לבקש מיו"ר ועדת משנה לכנס אותה.

<אתי בנדלר: זה שליש משלושה.

איתן כבל: לדעתי זה לגיטימי ולא צריכה להיות בעיה עם זה.

<אתי בנדלר: זאת אומרת שלא רק יו"ר ועדת משנה יקבע את סדר היום שלה אלא לאפשר לחבר ועדת משנה לגרום לכינוס אותה ועדה.

<אתי בנדלר: כנ"ל סעיף קטן ד' לגבי השתתפות.

גלעד ארדן: אם יהיה חבר ועדת משנה שכרגע הוא בין עבודות ואין לו פרנסה, הוא כל היום יבקש לכנס כדי שיהיה לו 500 שקלים על כל דיון.

עיסאווי פריג': למה אתה לוקח את זה לפינות האלה?

גלעד ארדן: בשביל זה יש יושב ראש לוועדת משנה שהמועצה בחרה שהוא יכנס אותה.

<אתי בנדלר: אז שזה יהיה לפחות שניים מחברי מוועדת משנה.

קארין אלהרר: גברת נוגה בריינס.

<נוגה בריליס: הדוח שהוועדה צריכה להגיש, אין דד ליין מתי היא צריכה להגיש אותו ואין פומביות לדוח, כדי שגם הציבור יוכל לראות את זה.

<נוגה בריליס: גם לא כתוב פה על מה היא מגישה את הדוח.

<נוגה בריליס: היא יכולה להגיש ב-2014 על 2008 ואז זה לגמרי לא רלוונטי.

<נוגה בריליס: זה בסעיף ז'.

איתן כבל: פעם אחת בשנה, זאת אומרת לאותה שנה.

איתן כבל: אני מבין מה את אומרת.

<אתי בנדלר: במבקר פנימי זה לוקח יותר זמן עד שהוא מסיים את עבודת הביקורת שלו.

<אתי בנדלר: מבקר פנים מגיש את הדוח שלו רטרו.

<אתי בנדלר: אז שוועדת הביקורת מתכנסת לוקח זמן.

<אתי בנדלר: זה לא יכול להיות אותם מועדים כמו הדוחות הכספיים.

מיכל רוזין: דוחות כספיים זה שנה וחצי, כלומר, חצי שנה אחרי השנה הקודמת.

מיכל רוזין: במחצית 2014 על 2013.

מיכל רוזין: אתי אומרת שזה לא יהיה כמו הדוחות הכספיים אלא שעל התוכן תהיה ביקורת חודש או חודשיים אחרי סוף השנה.

איתן כבל: היא אומרת דבר נוסף.

איתן כבל: כדי להגיע למיצוי יותר צריך שיהיה יותר קרוב.

<דנה נויפלד: יש פה שני סוגים של דוחות.

<דנה נויפלד: כרגע, לפי מה שהבנתי, חברת הכנסת רוזין מדברת על הדוח של פעילות של ועדת הביקורת.

<דנה נויפלד: אז נשאלת השאלה כמה זמן לוקח מתום השנה לוועדה להכין דוח על עצמה.

<דנה נויפלד: דוחות המבקר הפנימי לא קשורים כי המבקר הפנימי לא חייב לבדוק רק מה היה שנה לפני הוא יכול לבדוק גם מה היה 5 שנים לפני, זה לא רלוונטי.

<דנה נויפלד: לכן הכוונה היא רק סעיף ז'.

<דנה נויפלד: אין לי מושג כמה זמן זה סביר להכין דוח על פעילות.

<דנה נויפלד: חודשיים נראה לי סביר.

איתן כבל: מי מבקר את המועצה, את הדירקטוריון?

<דנה נויפלד: יש כמה אמצעי ביקורת.

<דנה נויפלד: אחד זה מבקר המדינה ויש את המבקר החיצוני, שבגלל זה יש חשיבות שהוא לא מתמנה על-ידי המועצה, בדיוק כי גם הוא מבוקר.

קארין אלהרר: אז אנחנו רוצים לתת מסגרת זמן?

<דנה נויפלד: לשיקול הוועדה.

<דנה נויפלד: אפשר חודשיים, אני לא יודעת כמה זה סביר.

<אתי בנדלר: אני בעד קביעת מועדים באופן כללי ולהגביל.

<אתי בנדלר: אני חושבת שראוי לקבוע יעדים ריאליים.

גלעד ארדן: לגבי מה היא ביקשה?

קארין אלהרר: סעיף 21ז, לתת מועד.

<דנה נויפלד: דוח הפעילות של ועדת הביקורת.

איתן כבל: שלא יהיה עבר זמנו בטל קורבנו.

גלעד ארדן: עד 60 יום אחרי תחילת השנה החדשה.

<דנה נויפלד: חל על זה חוק חופש המידע, בכפוף לסייגים של חוק חופש המידע ולא צריך לכתוב את זה.

<נגה בריינס: אני אגיד לך את האמת, היתה לנו בעיה עם החוק הזה עם השרות הקיימת.

<נגה בריינס: היא לא הרגישה עצמה כפופה לחוק חופש המידע.

גלעד ארדן: ככל שאני מבין מה שחשוב לך, בישיבה הקודמת דיברנו על החובה לפרסם למי יצאו ההפקות ולכן בעניין הזה אני לא חושב שתהיה בעיה.

<תמנה עורב: אבל גם עם זה היתה בעיה, למיטב זכרוני, עם הפרסום למי יצאו ההפקות.

קארין אלהרר: לא מראש אבל בסוף שנה כן.

איתן כבל: למה צריכה להיות בעייתיות?

איתן כבל: כל הצעת החוק הזאת משמעותה לעשות וואו גדול.

איתן כבל: בעניין הזה, גם אם זה ברור שזה כפוף, לפעמים תוספת כזאת שנותנת לזה עוד איזו אצטלה יותר חזקה, מחזקת את זה.

<דנה נויפלד: החוק קובע הסדרים שלמים בשאלה איזה מידע מוציאים.

<דנה נויפלד: גם כאשר יש חשיפה של דוחות ביקורת, יש פסיקה על זה ויש חוק וזה בסדר גמור.

<דנה נויפלד: יש גם סייגים והסייגים אמורים לחול.

<דנה נויפלד: אז במקום לכתוב בכל חוק איך אנחנו מחילים את החוק הקיים בחוק הכללי, הדין הכללי חל.

גלעד ארדן: נכתוב שחוק חופש המידע חל על דוחות ועדת הביקורת?

<דנה נויפלד: בוודאי שהוא חל, בכפוף לסייגים של חוק חופש המידע.

<דפנה גלוק: מבחינה רוחבית, בסיטואציה שיש לי הסדר כללי, זה מעלה תמיד שאלות.

<דפנה גלוק: לכאן ההעדפה היא - - -

קארין אלהרר: טוב, תודה.

קארין אלהרר: אסף אמיר?

<אסף אמיר: אני מוותר.

<לואיז ספורטס: אני באת כוח אגודת העיתונאים בירושלים.

<לואיז ספורטס: מכיוון שוועדת הביקורת אמורה, לפי סעיף קטן ב1 לעמוד על ליקויים בניהול תאגיד השידור הציבורי, אנחנו חושבים שיהיה נכון שחברי ועדת הביקורת לא יהיו חברים בוועדות משנה אחרות.

<לואיז ספורטס: דוגמה מאוד בולטת זאת ועדת ההתקשרויות שמוזכרת בסעיף 49.

<לואיז ספורטס: אם ועדת הביקורת אמורה לבקר את הניהול ובכלל זה גם את תשלומי השכר, לא הגיוני שתהיה חפיפה בין ועדת הביקורת לוועדות משנה אחרות.

<אתי בנדלר: זאת הערה חשובה.

איתן כבל: אתם מבינים את המשמעות, שזה אומר נטרול מוחלט של שליש מהוועדה.

איתן כבל: אין לי תשובה בשליפה.

<דנה נויפלד: זאת הערה טובה.

<דנה נויפלד: זה לא כל הוועדות, יש ועדות מסוימות.

<דנה נויפלד: יש לנו גם מספר חברים מוגבל ואין מניעה מוחלטת שמי שחבר בוועדת משנה אחת לא יוכל להיות חבר בוועדת משנה אחרת.

<דנה נויפלד: אבל לגבי סוג ועדת המשנה הזאת, ויתכן שאפשר יהיה לחשוב על עוד סוגי ועדות כאלה, ראוי שחברי הוועדה לא יהיו חברי ועדת הביקורת.

איתן כבל: מה שאת אומרת זה הברור מאליו.

איתן כבל: אני אגיד לך ממה אני נזהר.

איתן כבל: אני כבר רואה את הדירקטוריון מתכנס ויש עכשיו מישהו שעומד עם סרגל.

איתן כבל: אתה מייצר מצבים בלתי אפשריים והוא אומר: יש מצב שנדון בזה יום אחד במליאה.

איתן כבל: יום אחד פה ויום אחד פה.

איתן כבל: אתה עלול, לא מתוך כוונה רעה, לשתק את עבודת הדירקטוריון.

איתן כבל: תמיד יש את אלה שיש להם מעגלי הדף חיצוניים, שהם בעלי אינטרסים כאלה ואחרים וכל שני וחמישי יגידו: תראו, זה המצב, הם חברים בדירקטוריון והוא חבר בזה.

איתן כבל: יכול להיות שאני מדבר שטויות אבל אנחנו צריכים כל הזמן לחשוב על הפרקטיקה.

איתן כבל: אנחנו לא עושים חוק רק בשביל עצמנו, שנתלה אותו על הקיר, איזו יפה.

איתן כבל: בסוף זאת צריכה להיות תכנית עבודה שתאפשר לדירקטוריון לעבוד, בהנחה שנבחרו האנשים הטובים ביותר.

איתן כבל: שזה יזרום.

איתן כבל: כפי שזה נראה ברגע זה – יכול להיות שיש נושאים שנחליט שמי שצריך לבקר אותם זאת הביקורת החיצונית, כדי לייצר מהלך יותר שקוף, יותר זורם, שיאפשר גם לבצע את העבודה.

איתן כבל: יש נושאים שהביקורת הפנימית לא יכולה לעסוק בהם אלא זאת ביקורת חיצונית כמו מבקר המדינה.

איתן כבל: אני לא יודע, אני רק שם את הדברים כדי לא לעכב.

ישראל אייכלר: אולי אפשר לכתוב שהדוחות של ועדת הביקורת יפרסמו באתר הרשות לכל דיכפין.

<אתי בנדלר: זאת שאלה טובה וגם אני רציתי להעלות אותה.

<אתי בנדלר: האם הוראות סעיפים 19 ב' ו-ג' שאפשר להחיל אותן על ועדות משנה יחולו גם על ועדת הביקורת.

<אתי בנדלר: 19ג אומר שהחלטות המועצה ולצורך זה החלטת ועדת הביקורת יועמדו לעיון הציבור בין השאר באתר האינטרנט של התאגיד הציבורי.

<אתי בנדלר: אני חושבת שצריך לקבל לזה התייחסות.

ישראל אייכלר: אני מבקש להוסיף את זה.

<דנה נויפלד: קשה לי לדבר כנגד שקיפות.

<דנה נויפלד: זה מציב אותי בפוזיציה שהיא לא הפוזיציה הטבעית.

<דנה נויפלד: אבל, יש דין כללי, שחל על כל דוחות הביקורת ויש את חוק חופש המידע שקובע פרוצדורה מאוד מובנית וברורה לעניין הזה.

<דנה נויפלד: ליצור פה דין מיוחד מיוחד דווקא לתאגיד הזה, מבין כל התאגידים ומבין כל הרשויות הממשלתיות, נראה לי מוזר.

<דנה נויפלד: יש הסדר מאוזן.

ישראל אייכלר: זה התאגיד היחיד העצמאי שלא כפוף לשרים, לחברי כנסת ולא לביקורת ציבורית לכן כדאי שהוא יהיה שקוף.

<דנה נויפלד: הרעיון הוא לא ליצור פה הסדר שהוא לא מאוזן.

<דנה נויפלד: ההסדר בחוק חופש המידע הוא הסדר מאוד רחב והסייגים בו מפורשים מאוד בצמצום.

ישראל אייכלר: אני אומר לך שאי-אפשר להשיג מידע באמצעות חוק חופש המידע.

גלעד ארדן: דווקא רביב דרוקר משיג יופי של מידע.

ישראל אייכלר: צריך לעבור 7 מדורי בירוקרטיה כדי להשיג חומר.

ישראל אייכלר: פה זה דבר מאוד פשוט.

<דנה נויפלד: אתי, הוא דיבר על פרסום של כל - - -

ישראל אייכלר: הדוחות של ועדת הביקורת.

<אתי בנדלר: נכון.

<אתי בנדלר: אבל אם יש לך הוראה מפורשת בסעיף 19ג, שהחלת את זה לגבי המועצה, החלת את זה במפורש לגבי ועדת משנה אז לשתוק דווקא לגבי ועדת הביקורת אני חוששת שזה עלול - - -

<דנה נויפלד: הוא דיבר על דוחות.

<דנה נויפלד: על החלטות אין לי בעיה.

<דנה נויפלד: החלטה זה בסדר.

<אתי בנדלר: בסדר.

ישראל אייכלר: אני כן רוצה דוחות ועדת הביקורת.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדעת מה ועדת הביקורת עושה ומה לא.

גלעד ארדן: החלטות המועצה וועדת הביקורת.

<מלי פולישוק: בפקודת העיריות סעיף 149 יש פירוט לגבי ועדת ביקורת בשלטון מקומי.

<מלי פולישוק: מכיוון שכיהנתי גם כיו"ר ועדת ביקורת בשלטון המקומי וגם כאן בכנסת, הוועדות האלה מחייבות והן מאוד מפורטות.

<מלי פולישוק: לאור מה שאמר חבר הכנסת כבל, אפשר לעבוד איתן.

<מלי פולישוק: מצד אחד זה לא עוצר את פעילות מועצת העיר או הרשות המקומית, מצד שני, זה באמת נותן שקיפות ונותן אפשרות, עם מגבלה שיו"ר לא יהיה חבר בוועדות רגישות כאלה ואחרות.

<מלי פולישוק: לא צריך להמציא את הגלגל.

<מלי פולישוק: יש שם פירוט והנחיות.

<מלי פולישוק: אני אומרת לכם מניסיון אישי שהם ברי ביצוע.

<מלי פולישוק: החוק בר ביצוע והוא נכון.

<מלי פולישוק: זה כולל גם שקיפות.

<מלי פולישוק: ברשות מקומית, צודק חבר הכנסת, מפרסמים את הדוחות עצמם ולא קורה שום אסון, כך צריך.

ישראל אייכלר: בפרט בגוף ציבורי כל-כך רגיש.

<גלילה הורנשטיין: לגבי סעיף 21ב5: תקבע הסדרים לגבי אופן הטיפול בתלונות של עובדי תאגיד השידור הציבורי בקשר לליקויים בניהולו לגבי הגנה שתינתן לעובדים שיתלוננו כאמור.

<גלילה הורנשטיין: אני מגיעה לסעיף 56 בעמ' 729.

<גלילה הורנשטיין: אני יודעת שזה קיים בהרבה מאוד תאגידים, שהממונה על קבילות הציבור יהיה גם אחראי על קבילות העובדים.

<גלילה הורנשטיין: להטיל עליו את המשימה הנוספת.

קארין אלהרר: עוד לא הגענו לסעיף 56.

<גלילה הורנשטיין: אני מדברת על 21(5).

קארין אלהרר: כתוב לגבי טיפול בתלונות.

<גלילה הורנשטיין: אני אומרת שמכיוון שיש פרק שמדבר על תלונות הציבור - - -

קארין אלהרר: זה לא תלונות ציבור זה תלונות עובדים.

<גלילה הורנשטיין: מכיוון שיש - - -

קארין אלהרר: עו"ד הורנשטיין, כשנגיע לגבי קביעות עובדים נדבר על זה.

<גלילה הורנשטיין: זה לא קביעות עובדים.

קארין אלהרר: אני לא מדברת.

קארין אלהרר: יש פה תלונות לגבי עובדים.

קארין אלהרר: מה הטענה?

<גלילה הורנשטיין: זאת לא טענה, זאת הערה.

<גלילה הורנשטיין: מכיוון שיש נציב תלונות הציבור ומכיוון שכאן כתוב: "ייקבעו הסדרים לגבי אופן הטיפול בתלונות של עובדים, וזה לא עניין של האיגוד המקצועי דווקא, אפשר שאותו נציב תלונות הציבור יטפל גם בתלונות העובדים.

גלעד ארדן: אפשר גם שלא, והחלטנו שלא.

מיכל רוזין: מה קורה במצב שנציב קבילות ציבור מקבל תלונה על עובד, שזאת לא היתה כוונתה אבל אני מקשה.

<גלילה הורנשטיין: כל הכוונות היו לי, גם זאת.

מיכל רוזין: יש פה הפרדה בין מי שעוסק בתלונות עובדים, שזה לא צריך להיות נציב תלונות הציבור ויש מישהו שמקבל תלונות מהציבור.

מיכל רוזין: מה קורה שנציג תלונות הציבור מקבל תלונה על עובד, לא על תוכן או על תשדיר, על עובד.

גלעד ארדן: נציג קבילות הציבור יכול לדון בכל תלונה ולאחר מכן הוא כותב דוח.

גלעד ארדן: אם תסתכלי סעיף אחד הלאה, כתוב בסעיף 21ב(6), שהיא תדון בדוח הממונה על קבילות הציבור.

גלעד ארדן: לכן חזקה על ועדת הביקורת שבסמכותה, אם היא יכולה לקבוע הסדרים לגבי אופן הטיפול בתלונות של עובדי תאגיד השידור, על מה שקורה בתוך זה, אז גם אם התלונה באה מהציבור אל הממונה על הקבילות והוא כתב דוח על זה, היא גם כן יכולה לדון בזה.

מיכל רוזין: אבל זה לא בסמכותו.

מיכל רוזין: על-פי החוק כרגע, לא בסמכותו לקבל תלונה על עובד.

מיכל רוזין: מה הוא אמור לעשות עם זה?

מיכל רוזין: הוא מקבל תלונה.

מיכל רוזין: האם הוא מטפל?

גלעד ארדן: מי אמר שהוא לא יכול לטפל בתלונה על עובד?

מיכל רוזין: בסמכותו לדון בתלונה על עובד?

מיכל רוזין: אז כן יש פה חפיפה והיא צודקת.

מיכל רוזין: יש פה שני גופים שיכולים לדון בתלונות על עובד או מעובדים.

איתן כבל: אזרח הגיש תלונה לנציב תלונות הציבור.

איתן כבל: האם הנציב קורא ואומר: זה בסמכותי, אני מטפל בזה.

איתן כבל: או שהוא עונה לפונה: העניין אינו בסמכותי אני מעביר זאת לטיפולו של כך וכך.

מיכל רוזין: אם זה בסמכותו, אז יש שני גופים שמטפלים בתלונות של עובדים או על עובדים ואז יש פה חפיפה.

גלעד ארדן: אבל זה סוג אחר של תלונות.

<דנה נויפלד: עוד לא הגענו לסעיף ולכן זה דיון חסר.

<דנה נויפלד: לנציב יש רשימה של תפקידים ספציפיים שמנויים בסעיף 56.

<דנה נויפלד: אם אתם רוצים לדון בסעיף 56 אפשר לדון.

<דנה נויפלד: סעיף 56 דן בנציב קבילות הציבור שיש לו סמכויות קבועות ומוגדרות.

מיכל רוזין: הבנו את זה.

מיכל רוזין: עדיין, קראנו במקביל.

מיכל רוזין: עברנו דפים וקראנו שיש שני גופים שיכולים לקבל תלונות על עובדים.

מיכל רוזין: אם הוא מקבל תלונה על עובד, האם הוא דן בזה או שהוא אומר שלא בסמכותו לדון בתלונות על עובדים והוא מעביר את זה לגוף שזה כן בסמכותו?

<דנה נויפלד: אז יהיה סעיף תלונות על עובדים.

<דנה נויפלד: "החליט הממונה על הקבילות שלא לדון, בשל קיום גוף כאמור, בסעיף קטן ג', שזה אומר שיש גוף אחר - - -

מיכל רוזין: איפה את קוראת?

<דנה נויפלד: סעיף 56.

גלעד ארדן: למה אנחנו צריכים עכשיו לדון בנושא הזה?

מיכל רוזין: כי יש פה כפילות.

גלעד ארדן: כשנגיע לשם תעירי על הכפילות.

גלעד ארדן: אנחנו עוד לא שם.

גלעד ארדן: זה תלונות של עובדים על מנהלים.

גלעד ארדן: זה הסעיף שדנים בו.

קארין אלהרר: אמרתי לעו"ד הורנשטיין שנגיע לסעיף 56 נדון בזה.

קארין אלהרר: אנחנו לא שם.

ישראל אייכלר: יש אפשרות ששר בממשלה יהיה יו"ר ועדה בכנסת?

<תמנה עורב: יש לי 3 הערות כלליות לכל הסעיפים האלה בסעיף, 21א, ב', ג' וכל הסעיפים הקטנים.

<תמנה עורב: אין סדי זמן בכלל, לא לגבי קבלת הדוחות, לא לגבי מתי - - -

קארין אלהרר: דיברנו על זה.

<תמנה עורב: לא.

<תמנה עורב: על הליקויים לא דיברתם.

<תמנה עורב: תוך כמה זמן ממציאת הליקויים חייבים לכנס את ועדת הביקורת?

<תמנה עורב: תוך כמה זמן הם חייבים - - -

קארין אלהרר: זאת הערה של חברת הכנסת פרנקל, דיברנו על זה.

מיכל רוזין: היא מרחיבה את ההערה שלה.

מיכל רוזין: פרנקל אמרה שצריך להיפגש אחת לכמה זמן.

מיכל רוזין: היא מרחיבה מה קורה אחרי שהם נפגשו והם הגיעו למסקנות.

מיכל רוזין: מתי המועצה אמורה להתכנס?

<תמנה עורב: תוך כמה זמן הם מוסרים את הדוח?

קארין אלהרר: אתם חושבים שבחקיקה ראשית צריך להיות כתוב מתי אני אעיר הערה ובאיזו שעה זה יקרה?

מיכל רוזין: מקובל בחקיקה שאחרי שוועדת ביקורת מתכנסת ויש לה מסקנות, מתי הם עולים לדיון במועצה?

מיכל רוזין: הם יכולים לעלות אחרי שנה ואז תבואי בטענה ותגידי שזה לא בחוק.

קארין אלהרר: לא נכון.

מיכל רוזין: ועוד שכן.

גלעד ארדן: יש הצעה, אנחנו לא מקבלים.

קארין אלהרר: עם כל הכבוד, יש דברים שלא עולים בחקיקה ראשית.

קארין אלהרר: יש דבר כזה שבבתי משפט משתמשים בו בצורה נהדרת שנקרא מתחם הסבירות.

<תמנה עורב: מה זה סביר.

קארין אלהרר: על אף שהיינו רוצים חוק שיאגד את כל כללי ההתנהגות ברמה הפרטנית ביותר, זה עולה בחקיקה ראשית.

קארין אלהרר: בשביל זה תקנון ובשביל זה יש בתי משפט.

קארין אלהרר: זה לא משהו שנראה לי שצריך להגיע בחקיקה ראשית.

<תמנה עורב: זה נראה לי פתח למשיכת זמן, למסמוס זמן וכל מיני דברים שאנחנו לא רוצים לראות אותם.

קארין אלהרר: מהי הערתך השנייה?

<תמנה עורב: זהו, תודה.

קארין אלהרר: פרופסור פולק, בקצרה.

<אלי פולק: כמה הערות לגבי הסעיף.

<אלי פולק: לגבי שלושת החברים.

<אלי פולק: אם עומדים על-כך ובצדק שיהיה חבר בעל מומחיות חשבונאית ומשפטן מדוע גם לא עומדים על-כך שיהיה בעל מומחיות בתחום האתיקה, ביקורת או חקיקה תקשורתית.

<אלי פולק: כפי שדובר כאן על התוכן, אפשר להגדיר את האדם השלישי.

<אלי פולק: הערה שנייה.

<אלי פולק: מדובר בסעיף ב1 על ליקויים מהותיים.

<אלי פולק: נניח שמצאה ועדת הביקורת ליקוי מהותי.

<אלי פולק: מה קורה עם זה?

<אלי פולק: אנחנו רוצים להציע שאם מצאה ועדת הביקורת ליקוי מהותי, מחובתו של יו"ר המועצה לכנס את המועצה לדיון תוך שלושה שבועות לעניין הליקוי הנדון.

<אלי פולק: ליקוי הוא מהותי וצריכה להיות אפשרות לעשות עם זה דבר.

<אלי פולק: דבר נוסף.

<אלי פולק: ישנה שאלה מי יכול להשתתף בישיבות ועדת הביקורת?

<אלי פולק: במסגרת הזאת, בתת סעיף ה' בסוף, נאמר שהמבקר הפנימי והיועץ המשפטי של תאגיד השידור יקבלו הודעות ויהיו רשאים להשתתף בהם.

<אלי פולק: אני לא לגמרי מבין.

<אלי פולק: כלומר, ועדת הביקורת אמורה גם כן לבקר את המבקר הפנימי וגם לבקר את היועץ המשפטי.

<אלי פולק: לכן אינני רואה מדוע להם יש סטטוס שונה מאשר אחרים, שהם יכולים להשתתף גם אם ועדת הביקורת לא רוצה שהם ישתתפו.

<אלי פולק: אני חושב שהם יכולים להשתתף כמו כל אדם אחר.

<אלי פולק: ראתה ועדת הביקורת לנכון, תזמין אותם.

<אלי פולק: אין ספק שוועדת הביקורת תרצה להזמין באופן נורמלי גם את היועץ המשפטי, גם את המבקר משום שהם אנשים מומחים ומבינים.

<אלי פולק: אבל לעשות את זה בצורה גורפת, אני חושב שהדבר הזה הוא לא נכון.

<ברוך אסקרוב: עלו הערות מצד חברי הכנסת וגם השר הגיב, שמחזירות אותנו לסעיף 9, הרכב הדירקטוריון.

קארין אלהרר: אנחנו לא עוסקים עכשיו בסעיף 9.

<ברוך אסקרוב: אני מתייחס לדבר שהעלו.

<ברוך אסקרוב: בארגון התוכן הזה, בדירקטוריון שלו חסר איש תוכן מובהק.

<ברוך אסקרוב: יש מנהל מתחום התקשורת.

<ברוך אסקרוב: יש מנהלים ואין את איש המקצוע.

<ברוך אסקרוב: הייתי מצפה וכבר הצעתי, שבסעיף 6, למשל, שיש שם משפטן, כאשר יש ממילא מערכת עוטפת, "שלייקסים" על "שלייקסים", כדי לא להגדיל את הדירקטוריון, שיהיה איש תוכן מובהק.

<ברוך אסקרוב: אפשר גם להגיד עיתונאי מובהק מתחום השידור הציבורי.

<ברוך אסקרוב: אפילו בבית המשפט העליון יש משפטן מובהק שיכול להיכלל.

<ברוך אסקרוב: אבל אנא התייחסות לנושא הזה אחרת הדירקטוריון חסר.

<ברוך אסקרוב: אפילו אחד לרפואה אין שם שממש בידיו עשה את התחום.

מיכל רוזין: השר ביקש שנביא הצעה לתוספת.

<רותם אברוצקי: אני מבקש התייחסות של היועצות המשפטיות להערות שהערתי.

<רותם אברוצקי: אמרתי וזה נשאר באוויר.

עיסאווי פריג': מה שאלת?

<רותם אברוצקי: היו לנו הסתייגויות לגבי סעיף 21.

עיסאווי פריג': הרי יש נוסח חדש שהמשרד אמור להעביר והוא ידון בכל הסוגיות האלה.

קארין אלהרר: רותם העברת את הדברים שלך ואמרו שיביאו סעיף.

קארין אלהרר: סעיף 22, בבקשה.

<חגית ברוק: "גמול והחזר הוצאות 22. (א) חבר המועצה שאינו עובד גוף מתוקצב או עובד גוף נתמך, זכאי לקבל מתאגיד השידור הציבורי גמול בעד השתתפות בישיבות המועצה או ועדה מוועדותיה לפי הוראות סעיף קטן (ג), ובלבד שאינו זכאי לקבל ממקור אחר תמורה בעד ההשתתפות.

<חגית ברוק: (ב) חבר המועצה שאינו זכאי לגמול לפי הוראות סעיף קטן (א), זכאי לקבל מתאגיד השידור הציבורי החזר הוצאות שהוציא לצורך השתתפות בישיבות המועצה או ועדה מוועדותיה לפי הוראות סעיף קטן (ג), ובלבד שאינו זכאי לקבל ממקור אחר החזר הוצאות.

<חגית ברוק: (ג) שר האוצר, בהתייעצות עם השר, יקבע כללים ותנאים שלפיהם ישלם תאגיד השידור הציבורי גמול או החזר הוצאות לחבר המועצה, לפי סעיף זה, ואת שיעוריהם.

<חגית ברוק: (ד) בסעיף זה, "עובד גוף מתוקצב" ו"עובד גוף נתמך" - כהגדרתם בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב.

<חגית ברוק: "

<דנה נויפלד: הסעיף הזה קובע את הזכאות לגמול או החזר הוצאות.

<דנה נויפלד: זה תלוי האם חבר המועצה זכאי לגמול או לא זכאי לגמול, בהתאם לכללים ששר האוצר קובע בהתייעצות עם השר הממונה.

<דנה נויפלד: זה בשביל להבטיח שמי שמשתתף בישיבות המועצה הוא לא עושה זאת בהתנדבות אלא הוא זכאי לגמול ולהוצאות.

<דנה נויפלד: יש חברי מועצה שהם חברים עובדי גוף מתוקצב או עובדי גוף נתמך, יש להם דין שונה מאשר חברי מועצה שאינם עובדי גוף מתוקצב או עובד נתמך.

<דנה נויפלד: חברי מועצה שהם עובדי גוף מתוקצב או גוף נתמך, הם זכאים רק להחזר הוצאות, להבדיל מחברי המועצה האחרים שזכאים לגמול.

עיסאווי פריג': אני מעיין בסעיף א' ו-ב'.

עיסאווי פריג': אני רוצה שתי שיטות תגמול.

עיסאווי פריג': בסעיף א' נותנים גמול למי שאינו בנתמך.

עיסאווי פריג': בסעיף ב' נותנים החזר הוצאות ומשלימים או זה או זה.

עיסאווי פריג': זאת אומרת, בשניהם מנסים למצוא דרך איך לתגמל את החבר.

עיסאווי פריג': זאת אוזן וזאת אוזן, בשתיהן אני מתגמל את חבר המועצה.

עיסאווי פריג': בשביל מה אני אכנס לסוגיה אם הוא קיבל מגוף נתמך ואני עוקף את עצמי ונותן לו החזר הוצאות.

עיסאווי פריג': הרי אם אני חבר דירקטוריון או חבר מועצה ומקבל כסף מגוף אחר נתמך או מתוקצב, והוצאתי חנייה, הוצאתי נסיעה, אני אקבל החזר.

עיסאווי פריג': אם אני לא חבר גוף נתמך ויש לי את ההוצאות האלה אני מקבל גמול.

עיסאווי פריג': בשניהם אני מגיע לאותה מסקנה.

עיסאווי פריג': למה לעייף אותנו ואת החבר העתידי?

עיסאווי פריג': בשביל מה?

גלעד ארדן: יכול להיות שאני אביע הסכמה היסטורית לדברים שאומר חבר הכנסת פריג'.

גלעד ארדן: אני אגיד לך מה מטריד אותי בעניין הזה.

גלעד ארדן: עובד גוף נתמך התמנה.

גלעד ארדן: הוא בעמותת אל-סם, שקיבלה באותה שנה איזה סיוע ממשרד הרווחה.

גלעד ארדן: כשהוא מגיע לישיבות, הוא לא מקבל תוספת למשכורת שלו מהעמותה שהוא עובד בה.

<אורי אפלבום: זה לא גוף נתמך.

גלעד ארדן: אז מה זה גוף נתמך?

<אורי אפלבום: הגופים היחידים שנתמכים זה גופים שהוכרזו כנתמכים.

<אורי אפלבום: למשל, אוניברסיטאות, קופות חולים.

גלעד ארדן: זה לא כל גוף שמקבל סיוע?

<אורי אפלבום: לא.

<אורי אפלבום: זאת רשימה סגורה ומצומצמת.

<אורי אפלבום: העמותות שמקבלות תמיכה מהמדינה הן לא גוף נתמך.

גלעד ארדן: למשל, אוניברסיטה.

גלעד ארדן: נגיד שהוא מרצה באוניברסיטה.

גלעד ארדן: הוא התמנה ועל חשבון זמנו והדלק שלו הוא נוסע להשתתף בישיבות של המועצה.

גלעד ארדן: אז מה אתה רוצה?

גלעד ארדן: לגרום לו לחשוב פעמיים האם הישיבה מספיק חשובה כדי שהוא ישקיע 200 שקלים דלק וייסע לישיבה?

עיסאווי פריג': אז נתת לו את סעיף ב'.

עיסאווי פריג': בסופו של דבר כולם יקבלו את אותו דבר.

גלעד ארדן: הוא יפנה לאוצר בבקשה מיוחדת?

עיסאווי פריג': זה החזר הוצאות.

קארין אלהרר: סליחה.

קארין אלהרר: אני עדיין לא הבנתי את התשובה של עו"ד אפלבום.

קארין אלהרר: אשמח להבין.

<אורי אפלבום: אני אחלק את התשובה לשניים.

<אורי אפלבום: לגבי הזמן של האדם.

<אורי אפלבום: ההנחה היא וזה קיים בכל התאגידים שמי שהוא עובד מדינה, עובד גוף מתוקצב או עובד גוף נתמך, גם אם הוא משקיע זמן במועצה של גוף אחר, לא יקבל תשלום כי הוא כבר מקבל משכורת בעבור הזמן שלו ואין זמן נפרד.

<אורי אפלבום: גם אם הוא ייקח יום חופש לצורך הדבר הזה - - -

גלעד ארדן: זאת אומרת שהוא שייך לציבור בכל תחום שהוא עוסק בו.

<אורי אפלבום: נכון.

גלעד ארדן: זה מוכיח את עצמו?

גלעד ארדן: ברשות הטבע והגנים ראיתי כמה אנשים הגיעו.

גלעד ארדן: זה לא מוכיח את עצמו במציאות.

קארין אלהרר: יש הוראות כאלה בתאגידים אחרים?

<אורי אפלבום: כן.

<אורי אפלבום: בכל התאגידים הסטטוטוריים.

גלעד ארדן: אני מזכיר לך שפה זה דירקטוריון מצומצם.

גלעד ארדן: זה לא 31 איש, זה לא רשות הטבע והגנים עם 30 איש.

גלעד ארדן: פה כל אחד או שניים שלא באים משיקול כספי, זה הפסד משמעותי של סך הדעות שרצינו שישתתפו בתהליכי קבלת ההחלטות.

<אורי אפלבום: מהצד השני אתה לא רוצה לעודד אדם שמקבל את השכר שלו מהציבור גם להיעדר ממקום העבודה שלו.

עיסאווי פריג': אם הוא טוב ונחוץ לי, אני אשלם לו.

עיסאווי פריג': מה העניין?

<אורי אפלבום: לכן זה כלל שאנחנו מקפידים עליו בכל התאגידים הסטטוטוריים.

<אורי אפלבום: אין תאגיד שבו משלמים גמול ואין לנו סעיפים כאלה.

<אתי בנדלר: אני רק רוצה לתקן שבהצעת חוק השידורים המסחריים כתוב שחבר המועצה, למעט יושב ראש המועצה ונציג הממשלה יהיה זכאי לקבל גמול.

<אתי בנדלר: דהיינו, מי שאינו נציג הממשלה.

<דנה נויפלד: אבל זה לא תאגיד סטטוטורי.

<דנה נויפלד: זה גוף פנים ממשלתי.

גלעד ארדן: מה זה משנה איך קוראים לזה?

גלעד ארדן: מה ההבדל בהיגיון?

גלעד ארדן: אתה רוצה שזה יתפקד.

<אתי בנדלר: נקודת המוצא של עובד גוף נתמך, כפי שאתה מדבר, הוא שהוא מקבל שכר בעד השעות שהוא מקדיש לצורך קיום ישיבות המועצה ברשות השידור.

<אתי בנדלר: אבל זה בכלל לא ברור שמישהו שהוא מרצה באוניברסיטה, לצורך העניין - - -

<אורי אפלבום: מי שמרצה באוניברסיטה מקבל שכר.

גלעד ארדן: סלח לי.

גלעד ארדן: הוא עובד 6 שעות בשבוע והוא גם בודק בחינות.

גלעד ארדן: עכשיו הוא מוסיף את זה על הזמן הזה.

גלעד ארדן: הוא לא מתוגמל על הזמן הזה.

גלעד ארדן: הוא לא עובד שכר גלובאלי.

גלעד ארדן: למה זה צריך לעלות לו כסף להשתתף בישיבות המועצה.

גלעד ארדן: אתם אלה שצריכים לעודד פה פיקוח ציבורי ולא לחפש על ה-300-400 אם להגיע לישיבה.

גלעד ארדן: מבחינתי, מה שתחליט הוועדה.

<אורי אפלבום: זה אותו דבר כמו שאנחנו - - -

מיכל רוזין: זה לא אותו דבר.

מיכל רוזין: אתה עובד ממשלה, אתה עובד משרד ממשלתי.

מיכל רוזין: זה לא אותו דבר.

<אורי אפלבום: מבחינת ההסתכלות בכל החוקים זה אותו דבר.

גלעד ארדן: אז כל החוקים טועים.

גלעד ארדן: הם גורמים לזה שלא באים אנשים לישיבות כשהם עובדים בגופים חיצוניים.

גלעד ארדן: על עובד מדינה אני יכול לקבל את זה.

<גדי בן יצחק: כי הוא צמית של המדינה אבל כל האחרים הם אנשים חופשיים.

<גדי בן יצחק: זה בדיוק מה שאתם עושים לנו שנים.

<גדי בן יצחק: עכשיו יצא המרצע מהשק.

<אורי אפלבום: אם יהיה מקרה של מישהו שהוא עובד רק במשרה חלקית כמו שאמרת, אפשר יהיה להתייחס לזה בכללי.

<אורי אפלבום: כעיקרון, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה ובכל המועצה שאני מכיר מדובר על אנשים שעובדים במשרה מלאה ולא רוצים לשלם כפל.

<אורי אפלבום: אני רק רוצה להתייחס לחלק השני של השאלה.

<אורי אפלבום: החזר הוצאות למי שלא זכאי לגמול, בדרך כלל הכוונה היא למקרים של מישהו שהיה צריך להגיע ממקום מאוד רחוק למקום הישיבה ולכן על אף שהוא לא זכאי לגמול, הוא כן ישופה בגין ההוצאה החריגה שהוא הוציא על דלק או נסיעה אם הוא גר במקום מאוד רחוק.

עיסאווי פריג': מי קובע שהיא חריגה?

עיסאווי פריג': בדברי ההסבר זה לא מצוין.

<אורי אפלבום: יש לזה כללים.

עיסאווי פריג': אני גר באילת ואני טס במטוס לצורך השתתפותי בישיבת המועצה.

<אורי אפלבום: אז יש כללים.

<אורי אפלבום: ברוב המקומות בדרך-כלל מדובר על מרחק שהוא מעל 100 ק"מ.

גלעד ארדן: זה לא נכון.

גלעד ארדן: כתוב פה ששר האוצר יקבע.

גלעד ארדן: אם רוצים למנות מישהו מהפריפריה, אז הוא צריך להתחיל לחשוב פעמיים האם שר האוצר אחרי זה יאשר לו או לא יאשר לו?

עיסאווי פריג': להכניס את שר האוצר כדי לקבוע אם מגיע לך 500 שקלים או 1,000 שקלים?

עיסאווי פריג': באמת.

גלעד ארדן: אני יכול לספר לכם שאהוד יתום התפטר מיושב ראש רשות הטבע והגנים מהסיבה הזאת.

גלעד ארדן: בגלל שלקח שנים מול משרד האוצר להסדיר איזה החזר הוצאות הוא יקבל.

גלעד ארדן: הוא אמר: עזוב אותי, אני צריך להסתובב בכל השמורות והגנים בארץ וזה עולה לי 2,000 שקלים בחודש הדלק.

גלעד ארדן: שר האוצר, לא הנוכחי, עושה טובה שדנים בזה עוד שנה ועוד שנה.

גלעד ארדן: הוא עזב באמצע הקדנציה בגלל זה.

קארין אלהרר: השאלה אם אפשר מבחינת האוצר, כן להתייחס כבר בהצעת החוק ולעשות את האבחנה בין אנשים שמקבלים שכר גלובאלי על כל תפקידיהם, לרבות היותם חברי מועצה, לבין מצב של אדם שמרצה באוניברסיטה במשרה חלקית.

קארין אלהרר: האם מוכרת הבחנה כזאת?

איתן כבל: אני רוצה לחדד עוד יותר.

איתן כבל: האם זה מתוקף תפקידו או זה מתוקף תוארו?

<אורי אפלבום: היום לא.

איתן כבל: אתה צריך להיות ערום ועריה.

איתן כבל: עדיף לך להיות בלי.

איתן כבל: אנחנו לא באים פה לשמור את הקופה אבל יש איזה שכל.

<קריאה: לדאוג לחברים, אתה לא מבין את זה?

קארין אלהרר: אני לא מקבלת הערות כאלה.

<קריאה: למה?

<קריאה: זה הכי מובן.

קארין אלהרר: לא, לא, אני לא מקבלת הערות כאלה.

<קריאה: לדאוג לחברים שיקבלו שכר.

קארין אלהרר: גברת די.

איתן כבל: דנה, זה לא בתחום סמכותך אז אני רוצה את הקשבתו.

איתן כבל: אני מנסה לייצר את ההבחנה גם כדי שאנשים טובים יגיעו.

איתן כבל: השכל הישר אומר שאם יש מישהו שעובד באוניברסיטה ובתוקף תפקידו כנציג האוניברסיטה הוא מגיע וזה חלק מהמכלול השלם של פעולותיו – זה לגיטימי.

איתן כבל: אבל אם במקרה אתה חוקר כזה או אחר, אבל אתה לא נלקחת על מכסת האוניברסיטה.

איתן כבל: בתוקף תפקידך כאיש אשכולות שראוי לכהן בדירקטוריון הזה.

<אורי אפלבום: השאלה ברורה לי וניסיתי להתייחס קודם.

<אורי אפלבום: שוב אני אומר, יש לנו מאות מועצות ומאות חברים.

<אורי אפלבום: לכן ההנחה היא שעובדי גופים נתמכים או מתוקצבים לא יקבלו כפל תשלום.

<אורי אפלבום: אני מוכן לבחון את האפשרות שאם יהיה מישהו שהוא עובד במשרה חלקית.

<אורי אפלבום: אני מסתייג ואומר שאני לא יודע.

איתן כבל: זה בבחינת, מישהו חטא ועל כל העדה תקצוף?

<אורי אפלבום: הנוכחות של חברי ממשלה היא הרבה יותר גבוהה מנציגי ציבור.

איתן כבל: זה בדיוק ההבדל.

איתן כבל: ההבדל הוא האם הוא מגיע בתוקף תפקידו כנציג המוסד?

<אורי אפלבום: זה לא משנה לנו כי מבחינת ההסתכלות, גם אם הוא לא מגיע מתוקף תפקידו - - -

מיכל רוזין: הוא לא מקבל שכר כפול.

<גדי בן יצחק: האוצר רואה בעובדי המדינה כצמיתים.

קארין אלהרר: אנחנו נבחן את זה ונדון בזה.

<אורי אפלבום: איפה שכתוב שהכללים ייקבעו עם שר האוצר, זה לא שכל יום שר האוצר יושב וקובע איזה כללים שבא לו מהראש.

<אורי אפלבום: יש ועדה לסיווג תאגידים.

<אורי אפלבום: הדברים נעשים באופן מסודר.

<אורי אפלבום: זה כללים שחלים על כל התאגידים באופן דומה.

<אורי אפלבום: אין שום כוונה כאן לעשות את זה לטובה או לרעה לעומת שאר התאגידים.

עיסאווי פריג': הרבה דברים נעשו באופן ייחודי בחוק.

<אורי אפלבום: זה סעיף מופיע בכל החוקים של התאגידים.

קארין אלהרר: ד"ר אמיר גילת, בבקשה.

<אמיר גילת: בהמשך למה שאמר חבר הכנסת כבל, אפשר להדגים את זה.

<אמיר גילת: בחוק הנוכחי יש בוועד המנהל נציג של הסוכנות כנציג של הסוכנות.

<אמיר גילת: זאת אומרת, הוא נשלח מטעם הסוכנות ולכן הוא עובד של הסוכנות.

<אמיר גילת: החוק הזה כמובן מבטל את זה, אבל זה רק בשביל להדגים את המצב.

<אמיר גילת: אני לא חושב שצריך פה לכבול את הידיים של אלה שבאים בהתנדבות שלא במסגרת תפקידם.

<אמיר גילת: אני אומר את זה גם על בסיס הפרקטיקה היום יומית.

<אמיר גילת: אני חייב פה לחזק את מה שאמר השר, כי אנחנו מדברים פה על דירקטוריון מצומצם.

<אמיר גילת: אנחנו רואים את הקשיים היום יומיים ואני חייב לשתף את הוועדה בקשיים שיש לנו היום עם מליאה של 31 חברים, קל וחומר בנושא של דירקטוריון מצומצם.

<אמיר גילת: אנשים פשוט לא יבואו.

עיסאווי פריג': איך קודם שילמתם גמול ברשות השידור?

<אמיר גילת: לפי כללים.

<אמיר גילת: לגבי הכללים.

<אמיר גילת: ראשית, בואו ניכנס לפרופורציות.

<אמיר גילת: אנשים לא מתעשרים מזה.

<אמיר גילת: זה לא תשלומים מופלגים.

<תמנה עורב: לא מתעשרים אבל יוצרים קשרים?

<אמיר גילת: אגב, אני לא מקבל גמול אלא מקבל שכר ואני לא חלק מהעניין.

<אמיר גילת: מספר הישיבות מוגבל לחברי המליאה וזה בכללים.

<אמיר גילת: באיזה שלב זה מספיק לעבוד.

<אמיר גילת: אנחנו מצפים מחברי המועצה החדשה, להיות מעורבים גם מעבר למכסת השעות.

<אמיר גילת: אנחנו רואים את זה גם במליאה הנוכחית.

<אמיר גילת: אנשים משקיעים שעות על שעות ולא מקבלים גמול על כל שעה.

<תמנה עורב: ואז הם עוברים לעבוד אצל הטייקונים, נכון?

<תמנה עורב: אז הם יוצרים את הקשרים כדי לעבוד על הטייקונים.

<אמיר גילת: בנוגע לסיווג.

<אמיר גילת: גם כשקובעים את הכללים צריך לקחת בחשבון שרשות השידור היום היא תאגיד לא מסווג.

<אמיר גילת: זה יוצר קשיים בהגדרה.

<אמיר גילת: אם עכשיו נכנסים לחוק חדש עם הגדרה של כללים, חייבים להגדיר לפי איזה סיווג.

<לואיז ספורטס: סעיף קטן ג' מדבר על כללים שייקבעו.

<לואיז ספורטס: אני מבינה שיש כללים, יש גם את תקנות החברות הממשלתיות כללים בדבר גמול והוצאות.

<אורי אפלבום: זה לא רלוונטי.

<לואיז ספורטס: אם כבר יש כללים ואני מבינה שהם מעוגנים, למה לא להפנות אליהם.

<לואיז ספורטס: אם אין כללים, למה לא להפנות לתקנות החברות הממשלתיות?

<לואיז ספורטס: זאת אומרת, למה לא משהו ידוע מאשר "שר האוצר יקבע".

קארין אלהרר: כי זה חוק חדש והתקנות צריכות להיות בהתאם לחוק החדש.

<לואיז ספורטס: עדיין, אנחנו מפנים גם בחוק החדש להרבה מאוד חוקים אחרים.

<לואיז ספורטס: אפשר להפנות.

<אתי בנדלר: אפשר להפנות לתקנות שנקבעו לפי חוק מסוים.

גלעד ארדן: אין כאלה כי גם לגבי הגופים האחרים, כלפי כל גוף יש למשרד האוצר סמכות פרטנית.

<לואיז ספורטס: יש תקנות החברות הממשלתיות, כללים בדבר גמול והוצאות.

<אורי אפלבום: יש כללים אבל אלה יהיו כללים שיפנו לוועדה לסיווג.

גלעד ארדן: בסוף הסמכות היא לשר האוצר.

<לואיז ספורטס: אז למה לא להפנות מעכשיו ושהכול יהיה ברור ולא להשאיר את זה לקביעה של שר האוצר.

עיסאווי פריג': לסעיף ג', "שר האוצר בהתייעצות עם השר".

עיסאווי פריג': מה אני צריך אותם בסעיף הזה?

עיסאווי פריג': למה לא ועדת האיתור לקבוע.

קארין אלהרר: לפי הגישה שלכם, ועדת האיתור חוץ ממזג האוויר קובעת הכול.

עיסאווי פריג': מה לעשות, צריך להפריד.

קארין אלהרר: ההערה נשמעה.

קארין אלהרר: יש הערות נוספות?

ישראל אייכלר: קיבלתי הסבר מנציג האוצר וזה די הגיוני אבל כתוב פה: "שר האוצר בהתייעצות עם השר יקבע כללים ותנאים לפיהם ישלם התאגיד את הגמול או החזר ההוצאות".

ישראל אייכלר: כל הרעיון של החוק הזה שהאדם לא יהיה תלוי בשר ובשר האוצר.

ישראל אייכלר: אולי אפשר היה לכתוב, שהכללים הנהוגים בתאגידים אחרים יחולו גם על המועצה הזאת.

קארין אלהרר: זאת הכוונה, אדוני.

ישראל אייכלר: אז אולי שהכוונה תהיה כתובה?

<אתי בנדלר: אני רוצה לומר מה ההבדל.

גלעד ארדן: אפשר לייתר את הדיון הזה?

גלעד ארדן: בעניין הזה אני בגישה של חברי הכנסת.

גלעד ארדן: אני מכיר את העמדה של הדרג המקצועי באוצר ואנחנו לא נגיע פה להסכמה כי אין להם מנדט לחרוג.

גלעד ארדן: אני רוצה לדבר על זה עם שר האוצר.

גלעד ארדן: אני חושב שיש היגיון שהוא יתמוך בעמדה הזאת.

גלעד ארדן: כשמדברים על העצמאות של נציגי הציבור שם, אז יש רלוונטיות.

גלעד ארדן: אם יש מישהו מהפריפריה והאוצר קובע, כמו שנאמר כאן, זה מעורר אי נוחות מסוימת.

גלעד ארדן: אני מבקש לדבר עם השר ולחזור אליכם.

<רותם אברוצקי: אני מבקש שהגמול יהיה כמו דירקטורים בחברות ממשלתיות ובזה נסגר העניין הזה.

גלעד ארדן: אבל גם בחברה ממשלתית עובד מדינה לא מקבל.

עיסאווי פריג': אז למה היא כפופה לחוק החברות הממשלתי?

עיסאווי פריג': היא כפופה על-פי החוק.

קארין אלהרר: היא לא כפופה, רק בעניין סעיפים ספציפיים מאוד.

עיסאווי פריג': זה הסעיף המהותי.

<אורי אפלבום: רק משפט כדי לחדד.

<אורי אפלבום: יש ועדה לסיווג חברות ממשלתיות ויש ועדה לסיווג תאגידים סטטוטוריים.

<אורי אפלבום: זאת לא אותה חיה, זה לא פועל מכוח אותם חוקים.

<אורי אפלבום: מטבע הדברים זה ילך לוועדה - - -

<גדי בן יצחק: שהוא פועל מתוך חוק החברות.

<אורי אפלבום: לא.

<גדי בן יצחק: תקרא את החוק.

<אורי אפלבום: הוא פועל מהחלטת ממשלה.

קארין אלהרר: הדברים של השר נשמעו בצורה מאוד ברורה.

קארין אלהרר: הוא רוצה ללבן את העניין הזה עם שר האוצר.

קארין אלהרר: אנחנו לא מנהלים יותר דיון על סעיף 22.

<יאיר טרצ'יצקי: אני מארגון העיתונאים.

גלעד ארדן: ארגון העיתונאים זה עם דרור פוייר?

<יאיר טרצ'יצקי: כן, גם.

<יאיר טרצ'יצקי: זה בהקשר של הביקורת וההגנה על העובדים.

<יאיר טרצ'יצקי: ההצעה שאני חושב שאני צריך להכניס אותה לחוק השידור הציבורי זה שעיתונאים שמופעלים עליהם לחצים אתיים ונדרשים לעשות דברים לא אתיים ויחשפו את זה, יקבל הגנה ממבקר המדינה כחושפי שחיתויות.

<יאיר טרצ'יצקי: יכול להיות שזה משהו שייתן הרבה יותר כוח.

<יאיר טרצ'יצקי: אני יודע שלאורך השנים יש סיטואציות כאלה.

<יאיר טרצ'יצקי: אני לא יודע אם זה המקום ומה המקום.

קארין אלהרר: בסדר, ההערה נשמעה.

<יאיר טרצ'יצקי: זה יידון באחד הסעיפים?

<דנה נויפלד: לפני שעה דיברנו על סעיף שוועדת הביקורת תקבע הסדרים לעניין הגנה.

<דנה נויפלד: כל עובד שיתלונן על אי סדרים בתוך הגוף, תהיה לו הגנה.

<יאיר טרצ'יצקי: אני מדבר פה על משהו שהוא הרבה יותר רחב ומהותי בהקשר של רשות השידור ושל שידור ציבורי.

<יאיר טרצ'יצקי: עם כל הכבוד, אם נעשה עכשיו את הרפורמה הזאת ויהיו בעיות כספיות פה ושם אפשר יהיה לחיות עם זה.

<יאיר טרצ'יצקי: אם בסופו של דבר נעשה את הרפורמה הזאת והשידור הציבורי עדיין יהיה בידיים של פוליטיקאים ועיתונאים יפחדו להתבטא בצורה עצמאית ויפחדו להוציא החוצה את מה שבפנים, אני חושב שזה עניין מהותי.

<יאיר טרצ'יצקי: בגלל זה אני חושב שזה משהו - - -

גלעד ארדן: עודד שחר מת מפחד.

גלעד ארדן: כל יום הוא מת מפחד.

גלעד ארדן: לא שמעתי דבר ביקורת אחד על אף ממשלה בישראל.

<יאיר טרצ'יצקי: אז אולי עודד שחר - - -

מיכל רוזין: בוא נראה.

מיכל רוזין: תשאיר בתפקיד את אלה שבאמת אומרים דברים שלא מוצאים חן בעיניכם.

גלעד ארדן: כל מי שמרצ תגיד לנו אנחנו נשאיר.

מיכל רוזין: אני רוצה לראות שעודד שחר וקרן נויבך וכל אותם עיתונאים שמבקרים אכן יישארו בעבודה - - -

איתן כבל: אני יכול לשאול שאלה?

קארין אלהרר: תשתיק את האגף ואז תוכל לשאול שאלה.

מיכל רוזין: למה, זאת ענישה קולקטיבית?

מיכל רוזין: זה חזק בממשלה הזאת אבל הוא לא חייב להיענש בגללנו.

קארין אלהרר: חברת הכנסת רוזין, אני מבינה שהגעת כדי לעשות המון צבע בדיון.

מיכל רוזין: לא, אני תורמת צבע, את יכולה לשאול את צוות הוועדה תמיד.

מיכל רוזין: אני שואלת שאלות ענייניות ואני מבקשת שלא תתייחסי כך לחברי כנסת שמגיעים ותורמים מזמנם.

מיכל רוזין: עם כל הכבוד, באמת קארין, יש גבול.

קארין אלהרר: תודה.

מיכל רוזין: לא, גם יש גבול.

מיכל רוזין: ההערות האלה מיותרות.

קארין אלהרר: חברת הכנסת רוזין, תודה.

גלעד ארדן: אני בטוח שהיושבת ראש לא תיבהל מהמאבק הפסיכולוגי שאתם מנסים לנהל נגדה.

מיכל רוזין: אני לא עושה לה שום מאבק פסיכולוגי אבל יש גבול.

גלעד ארדן: הדברים ברורים חברים.

מיכל רוזין: להשתיק את האגף?

מיכל רוזין: באמת?

מיכל רוזין: יש גבול.

קארין אלהרר: הדברים שלך נשמעו.

מיכל רוזין: אני חושבת שאת צריכה להתנצל.

גלעד ארדן: אם תגידו אלף פעם להשתיק, זה לא באמת אומר שזאת האמת.

מיכל רוזין: את צריכה להתנצל על איך שאת מדברת אל חברי כנסת.

קארין אלהרר: אני מאוד לא מתנצלת.

מיכל רוזין: אז חבל שאת לא מתנצלת איך את מתנהגת עם חברי כנסת, עם כן הכבוד.

איתן כבל: אפשר שאלה מהאגף הלא פסיכולוגי?

מיכל רוזין: אולי נעשה את זה ועדה סודית כמו בחוץ וביטחון ואז אף אחד לא יפריע.

מיכל רוזין: תשבו ביניכם ובין עצמכם ותסגרו עניין.

מיכל רוזין: באמת.

קארין אלהרר: חבל, מיכל.

מיכל רוזין: באמת חבל.

איתן כבל: היא באה ממקום הכי טוב.

איתן כבל: השר הרים את הלהבה בגז באופן מיותר.

איתן כבל: זאת לא היתה הכוונה.

איתן כבל: האם אין מצב היום שחושפי שחיתויות באשר הם, לא משנה אם זה עיתונאי או כל גורם אחר שהוא חושף שחיתות, האם לא באופן אוטומטי הוא יכול לפנות למבקר ולמבקש ממנו - - -

מיכל רוזין: רגע, אתה צריך לחכות להשתקת האגף, הוא מפריע לך לדבר.

מיכל רוזין: השר, אני חושבת שזה מיותר מה שאתם אומרים, השיחה הזאת ביניכם.

גלעד ארדן: אני חושב שמה שאת אומרת גם מיותר.

מיכל רוזין: יכול להיות אבל אנחנו מתווכחים עניינית.

מיכל רוזין: יש הבדל כאשר שיושב השר עם יושבת ראש הוועדה ומרכלים על חברי כנסת בזמן שחבר כנסת אחר מדבר.

מיכל רוזין: אז יש גם כללי התנהגות.

מיכל רוזין: חברת הכנסת אלהרר, באמת לא ראיתי ניהול ועדה באופן הזה.

מיכל רוזין: באמת לא ראיתי.

מיכל רוזין: אני שנים בכנסת ולא מהשנה האחרונה.

קארין אלהרר: גם אני, לידיעתך.

מיכל רוזין: אז כנראה לא ראית מספיק דוגמאות טובות.

עיסאווי פריג': חברים, קיבלנו הצהרה שהעיתונאים יהיו באישור מרצ?

עיסאווי פריג': נפעל שיהיה כך.

איתן כבל: אני חוזר על שאלתי.

איתן כבל: על פניו, השאלה שלך בסדר גמור.

איתן כבל: לפעמים הברור מאליו מוטב שייאמר שוב.

איתן כבל: האם צריך שבחוק ייכתב המובן מאליו?

איתן כבל: הבעיה היא לא בחושף השחיתויות.

איתן כבל: הבעיה האם המבקר מוכן לתת הגנה למי שפונה אליו.

<גדי בן יצחק: - - "בין עיתונאים כעובדי מדינה לבין עובדי המדינה ובהתחשב בתפקידם".

<גדי בן יצחק: הפעם זה לא נאמר וכששאלתי אמרו שלא צריך.

<יאיר טרצ'יצקי: תגידי סביב איזה סעיף ראוי לדון בזה.

גלעד ארדן: מה ההצעה שלך?

קארין אלהרר: מה הצעתך?

גלעד ארדן: תציע הצעה.

<יאיר טרצ'יצקי: אני הצעתי הצעה ואני אחזור עליה שוב: להכניס לחוק רשות השידור - - -

גלעד ארדן: דנה, אתם מתייחסים להצעה?

<דנה נויפלד: אני מנסה לבדוק.

גלעד ארדן: אבל הזמן.

גלעד ארדן: תגידו שתחשבו על זה ותחזרו.

גלעד ארדן: אין לנו תשובה עכשיו.

<יאיר טרצ'יצקי: להכניס לחוק שסעיף שמבהיר שעיתונאי שיחשוף שחיתות אתית יוכל להיות מוגן כחושף שחיתויות על-ידי מבקר המדינה.

גלעד ארדן: אבל יש מנגנון כזה מול מבקר המדינה.

גלעד ארדן: נתערב עכשיו בשיקול הדעת של המבקר ונקבע לו מתי יהיה המנגנון?

<תמנה עורב: לא, אבל אם יש לחץ פוליטי על עיתונאי שלא לחשוף משהו, אז מן הראוי - - -

גלעד ארדן: אז שהעיתונאי יפנה למבקר המדינה.

גלעד ארדן: יש סמכויות למבקר והמבקר יפעיל אותן אם הוא ימצא לנכון.

גלעד ארדן: אנחנו לא מתכוונים להתערב בסמכויות מבקר המדינה דרך החוק הזה.

<יאיר טרצ'יצקי: אם מישהו משתיק אותך ואומר לך שלא תעשה כתבה על פוליטיקאי כזה או אחר ואתה רוצה לחשוף את זה, אין לך הגנה.

<יאיר טרצ'יצקי: יגידו שאתה מפר חובת נאמנות ודברים כאלה.

קארין אלהרר: ההערה נשמעה.

קארין אלהרר: עו"ד נויפלד אנחנו נחזיר תשובה.

איתן כבל: יאיר, איפה הבעיה עם סוג כזה של בקשה?

איתן כבל: להבדיל אלף אלפי הבדלות, זה כמו שחייל יוצא למילואים ואחר-כך הוא אומר שפיטרו אותו בגלל המילואים.

איתן כבל: הדיון, האם פיטרו אותו כי זאת החלטת מערכת עניינית, זה יום לימודים ארוך.

<יאיר טרצ'יצקי: בסדר, אבל המבקר יכול להתמודד עם זה.

<יאיר טרצ'יצקי: הוא יכול לתת צו זמני.

איתן כבל: המבקר יכול בכל מקרה לתת את זה.

<יאיר טרצ'יצקי: אבל אם זה לא יובהר, אם הוא בכלל ירצה להיכנס לזה.

<יאיר טרצ'יצקי: הוא יגיד שזה לא עניינו ואלה ויכוחים מקצועיים בין עורך לכתב.

<מלי פולישוק: זאת לא חשיפת שחיתות, מה שהוא מדבר.

קארין אלהרר: עו"ד נויפלד.

<דנה נויפלד: חוק הגנה על עובדים, חשיפת עבירות חל על תאגידים סטטוטוריים.

<דנה נויפלד: הוא חל באופן כולל ורחב ולא צריך להחיל את זה במפורש.

מיכל רוזין: זאת הגדרה מאוד מצומצמת.

חגית ברוק: אין הגדרה של עובד חושף שחיתות, יש סעיפים מהותיים שמדברים על איסור פגיעה בשל הגשת תלונה.

<מלי פולישוק: אם זאת שחיתות או לא, זה נתון לשיקולו של מבקר המדינה.

<דנה נויפלד: אז לשיקולו של מי זה יהיה?

<מלי פולישוק: של מבקר המדינה.

קארין אלהרר: באחד מהסעיפים שקראנו נאמר שצריכה להיות עיתונאות הגונה, עצמאית.

קארין אלהרר: כל הדברים האלה הרי משקפים את הרצון שהשידור הציבורי החדש יהיה בנוי מעיתונאים חוקרים, הגונים, עצמאיים.

קארין אלהרר: זה לא להגיד פעמיים או שלוש את אותו הדבר בדיוק?

קארין אלהרר: זה לא מובן מאליו, או לפחות זאת משמעות הדברים?

<יאיר טרצ'יצקי: זה אחד החששות שיש גם לעיתונאים וגם לציבור וחשוב להגיד אותם כמה שיותר פעמים.

<יאיר טרצ'יצקי: זה לא רק להגיד, זה גם להתוות איזה מנגנון שיכול לתת לעיתונאים בשטח את הביטחון הזה.

<יאיר טרצ'יצקי: אגב, שעיתונאים עדיין יחששו גם אם יודעים שהם יכולים לקבל הגנה של חושף שחיתויות.

<יאיר טרצ'יצקי: זה יוכל לעזור יותר לעיתונאים, זה יוכל לתת להם יותר אומץ.

<יאיר טרצ'יצקי: אגב, עלה כאן דיון האם העניין הזה שחיתות או לא?

<יאיר טרצ'יצקי: אם בסופו של דבר המטרה של השידור הציבורי החדש הוא להיות עצמאי ויש מנהל שלא לוקח כסף לכיסו, אלא שמה שהוא עושה זה לפעול בניגוד לרוח שהתווה המחוקק לשידור הציבורי, אז מבחינתי זאת שחיתות.

<יאיר טרצ'יצקי: אם אותו עיתונאי חושף אותה הוא צריך לחשוף אותה.

<יאיר טרצ'יצקי: אני בטוח שאם לא נכתוב את זה ויבוא אותו עיתונאי ישאל את עצמו: יכירו בי כחושף שחיתויות או לא?

<יאיר טרצ'יצקי: זאת שחיתות או לא שחיתות?

<יאיר טרצ'יצקי: הוא צריך לדעת בוודאות שזאת שחיתות והוא יקבל את ההגנה.

<ברוך אסקרוב: שחיתות יש את מבקר המדינה אבל אפשר על עבירה אתית.

מיכל רוזין: אפשר לבקש מעו"ד נויפלד להסביר לנו מדוע נזקק סעיף 23א.

מיכל רוזין: סליחה, עוד לא הגענו.

קארין אלהרר: סעיף 23.

<חגית ברוק: "שיקול דעת עצמאי 23 חבר המועצה, בכשירותו ככזה, יפעיל שיקול דעת עצמאי בהצבעה במועצה, לא יהיה צד להסכם הצבעה, ויראו באי הפעלת שיקול דעת עצמאי כאמור או בהסכם הצבעה, הפרת חובת אמונים.

<חגית ברוק: לא ימלא אדם תפקיד מתפקידיו של חבר המועצה אלא אם כן מונה כדין לתפקיד חבר המועצה, ולא יפגע אדם בשיקול הדעת העצמאי של חבר המועצה.

<חגית ברוק: בלי לגרוע מהוראות כל דין, על מי שהפר את הוראת סעיף קטן (ב) יחולו החובות והאחריות החלים על חברי מועצה לפי כל דין.

<חגית ברוק: "

<דנה נויפלד: אני אסביר.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה בא לשפר עוד יותר.

<דנה נויפלד: נאמר קודם על-ידי נשיא הכבוד של לשכת המבקרים הפנימיים לגבי החיזוק של הממשל התאגידי בתוך הגוף הזה.

<דנה נויפלד: זה אחד הסעיפים שבהם אנחנו מחזקים את העצמאות ואת הממשל התאגידי התקין בתוך תאגיד השידור.

מיכל רוזין: זה לא ברור מאליו שאתה צריך להיות ישר, הוגן ובלי אינטרסים.

מיכל רוזין: מצד אחד אתם אומרים שלא צריך לכתוב הכול ומצד שני יש פה סעיף שאומר שאתה צריך להיות ישר.

מיכל רוזין: אני באמת מנסה להבין.

עיסאווי פריג': בשביל מה צריך את הסעיף הזה?

גלעד ארדן: אני אסביר.

גלעד ארדן: א', לא השר בוחר.

גלעד ארדן: השר הסכים הרי לוותר על כושר הבחירה שלו וועדת האיתור בוחרת.

עיסאווי פריג': זה לא בדיוק.

גלעד ארדן: אני מבקש לא לקטוע אותי.

גלעד ארדן: לעניין השר ויתר על הבחירה שלו וועדת האיתור היא זאת שתבחר.

גלעד ארדן: נניח שוועדת האיתור בחרה מישהו שיש לו את הכישורים בחוק אבל הוא גם יו"ר לשכת עורכי הדין בישראל, לצורך העניין.

גלעד ארדן: הסעיף אומר שחובתו לא לפעול שם כמייצג איזה גוף אלא יש לו חובה להפעיל שיקול דעת עצמאי.

גלעד ארדן: הוא לא מייצג שם אף אחד אלא הוא נבחר בשל הכישורים שיש לו והוא צריך לשקול אך ורק את טובת הגוף שהוא מחויב לו.

קארין אלהרר: למה זה דבר רע?

גלעד ארדן: זה לא דבר רע, זה דבר שאפשר לעשות דיון עליו.

מיכל רוזין: זה לא נכון.

מיכל רוזין: באמת לא הבנו.

מיכל רוזין: קראנו ושאלנו.

עיסאווי פריג': אנחנו מבקשים להבין.

גלעד ארדן: זה היה קורה גם כך.

עיסאווי פריג': לא נכון.

קארין אלהרר: יש פה הוראה שבסך הכול רק מבהירה את הכוונות.

קארין אלהרר: אין כאן שום דבר רע, הוא לא נגד אף אחד.

מיכל רוזין: ניסינו להבין למה היה צורך לכתוב את המובן מאליו.

מיכל רוזין: הסברתם, תודה.

<תמנה עורב: ההצבעות לא יהיו חשאיות, זה יהיה גלוי ולא חשאי?

קארין אלהרר: יש פה סעיף שאומר הצבעות חשאיות?

<תמנה עורב: אני שואלת.

<תמנה עורב: אני באה מעמדה של תמימות ושל חוסר הכרה ואני לא משפטנית.

מיכל רוזין: אני לא חושבת שנתנו אופציה בחוק להצבעות חשאיות.

<תמנה עורב: אבל על סעיף 7 מצביעים מהמוזמנים, זה קצת מדאיג.

קארין אלהרר: תמנע, די.

<ברוך אסקרוב: יש את ההגנה על שיקול דעתו העצמאי.

<ברוך אסקרוב: אבל אני חושב שצריך להוסיף פה את מה שדירקטור בבנק מחויב, דהיינו, חובה לדאוג או לפעול לפי טובת הארגון שהוא מייצג, לא משנה מה כובעיו האחרים.

<ברוך אסקרוב: אני הופניתי את סעיף 51 וזה עוסק בנושא משרה בתאגיד.

<ברוך אסקרוב: אנחנו מדברים על הדירקטוריון.

<ברוך אסקרוב: הייתי חושב שזה צריך להופיע במודגש יותר.

<ברוך אסקרוב: דווקא בגלל שאנחנו עוסקים במתנדבים ולכן בהגדרה יש להם כובעים נוספים.

<ברוך אסקרוב: כדאי שזה יופיע פוזיטיבי בתפקיד ציבורי כזה חשוף.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: זה כתוב בצורה מאוד מפורשת.

קארין אלהרר: אי-אפשר לעשות קו תחתון או להדגיש.

<ברוך אסקרוב: לא, שמחויב לדאוג לאינטרס הארגון.

<ברוך אסקרוב: זה צריך להיות הראשון.

<ברוך אסקרוב: זה כמו בדירקטוריונים.

<דנה נויפלד: אנחנו נגיע לזה בסעיפים יותר מאוחרים.

<דנה נויפלד: יש חובת אמונים על מי שהוא נושא משרה וזה כולל גם חבר מועצה.

<דנה נויפלד: אנחנו נגיע לזה אחר-כך.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה קובע חובה, כמו שיש על דירקטורים - - -

<אתי בנדלר: חבר מועצה הוא נושא משרה?

<אתי בנדלר: סליחה, נאמר במפורש חבר המועצה.

<דנה נויפלד: הסטנדרט הזה הוא כמו שחל על דירקטור.

קארין אלהרר: סעיף 24.

מיכל רוזין: אנחנו מקדימים את המאוחר, דנה.

גלעד ארדן: פשוט לא קוראים את כל החוק, באים להעיר הערות.

מיכל רוזין: אנחנו קוראים הכול, קדימה אפילו.

גלעד ארדן: לא דיברתי עליך.

<ברוך אסקרוב: אנחנו קוראים, כבוד השר.

<חגית ברוק: "זכות לקבל מידע 24.

<חגית ברוק: לכל חבר מועצה הזכות לבדוק את מסמכי תאגיד השידור הציבורי ואת רישומיו ולקבל העתקים מהם בתוך זמן סביר, וכן לבדוק את נכסי תאגיד השידור הציבורי והתחייבויותיו, ככל שהדבר דרוש למילוי חובותיו כחבר המועצה; בדיקת המסמכים, הרישומים, הנכסים וההתחייבויות לפי סעיף זה, תיעשה באמצעות המנהל הכללי.

<חגית ברוק: "

<דנה נויפלד: הסעיף הזה נועד לאפשר את הכלים לחבר המועצה לבדוק את ההתנהלות כי הוא גורם מפקח ובגדר חובותיו ותפקידיו לבקר את העבודה של ההנהלה.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה מאפשר כלים אפקטיביים לעשות את זה באמצעות קבלת מידע רלוונטי.

עיסאווי פריג': מה זה זמן סביר?

<לואיז ספורטס: בסייפת הסעיף כתוב שבדיקת המסמכים תיעשה באמצעות המנהל הכללי.

<לואיז ספורטס: אני לא מצליחה להבין מה זאת אומרת שהבדיקה תיעשה באמצעות המנכ"ל הכללי?

<לואיז ספורטס: המנכ"ל יקבל דרישה לבדיקה והוא יגיד: בדקתי, זה בסדר?

<לואיז ספורטס: המילה בדיקה, לא מתאימה ניסוחית.

<לואיז ספורטס: אולי דרישת המסמכים, קבלת המסמכים.

גלעד ארדן: היא צודקת.

גלעד ארדן: הוא לא אמור לבדוק עבור הבן אדם שרוצה לבדוק אלא העברת המסמכים.

קארין אלהרר: ההערה התקבלה.

<חגית ברוק: "ניגוד עניינים 25.

<חגית ברוק: חבר המועצה שידוע לו כי הוא קשור או עשוי להיות קשור, במישרין או בעקיפין, בעצמו או על ידי קרובו, סוכנו או שותפו, בעסקה או בעניין העומדים לדיון במועצה או בוועדה מוועדותיה, יודיע על כך בכתב ליושב ראש המועצה, מיד לאחר שנודע לו כי העסקה או העניין האמורים עומדים לדיון; חבר המועצה לא יהיה נוכח בדיוני המועצה או הוועדה באותה עסקה או באותו עניין כאמור, לא ישתתף בהחלטה המתייחסת אליהם או הקשורה עמם, ולא יטפל בהם במסגרת תפקידו גם מחוץ לישיבות המועצה או הוועדה.

<חגית ברוק: חבר המועצה, קרובו, סוכנו, שותפו או תאגיד שאחד מהאמורים הוא בעל עניין או מנהל בו, לא יתקשר בעסקה עם תאגיד השידור הציבורי, ולא יועסק בידי תאגיד השידור הציבורי.

<חגית ברוק: "

<דנה נויפלד: יש פה הסדר למניעת ניגוד עניינים שהוא מאוד רחב.

<דנה נויפלד: הוא מונע מחבר המועצה להיות במצבים של ניגודי עניינים.

<דנה נויפלד: יותר מזה, לא רק שהוא לא יכול להיות נוכח בדיונים, הוא גם לא משתתף בהחלטות, גם לא מחוץ לישיבות של המועצה או של הוועדה, אם זאת ועדת משנה.

<תמנה עורב: ואם הוא שוכח לעדכן וראינו שזה כבר קרה בדירקטוריונים?

<תמנה עורב: שכחתי לעדכן, לא חשבתי שזה חשוב.

<תמנה עורב: יש סנקציות?

רינה פרנקל: אולי הוא יכול למלא דוח כמו שמדווחים על ניגוד עניינים?

עיסאווי פריג': מה הסנקציות במידה והעלים ולא דיווח שהוא קשור לעסקה.

<עידן אור: אני מאיגוד עובדי הקולנוע והטלוויזיה.

<עידן אור: השאלה שאלה לגבי סעיף 24 לא התייחסו אליה, מה זה זמן סביר?

<עידן אור: אנחנו נתקלנו בעבר, מרגולטורים של מועצת הרשות השנייה ומועצת הכבלים והלוויין שזמן סביר שלהם זה היה כמו לפרסם עכשיו את דוח 2012.

<עידן אור: דבר שני.

<עידן אור: לגבי סעיף 25.

<עידן אור: למי מדווח יו"ר המועצה על ניגוד העניינים?

<עידן אור: מדובר פה על חבר מועצה אבל למי מדווח יו"ר המועצה אם יש לו ניגוד עניינים כי זה גם יכול לקרות.

קארין אלהרר: שאלתי האם יש בחוקים אחרים התייחסות לסנקציות במקרה של ניגוד עניינים?

<דנה נויפלד: אני לא מכירה סנקציה במקרה של ניגוד עניינים.

<דנה נויפלד: יכולות להיות השלכות.

<דנה נויפלד: כאשר החלטות מתקבלות בניגוד עניינים, לפי כללי משפט מנהלי - - -

<דפנה גלוק: יש לנו פרק בנושא הפרת אמונים שהוא פרק חדש בחוק הזה ויכול ליצור עילה להפרת עניינים.

<דפנה גלוק: בנסיבות מסוימות, אם יש ניגוד עניינים חמור מאוד זה יכול להגיע אולי לכדי עבירה פלילית.

<דפנה גלוק: זה יכול בוודאי ליצור עילה משפטית לאנשים מסביב.

עיסאווי פריג': אין הכוונה ספציפית לגבי סוג העבירה שמתקיימת כאן והסנקציה המתאימה לה.

איתן כבל: תרשמו את זה ותיתנו לנו תשובות בהמשך.

איתן כבל: זאת שאלה טובה.

<דנה נויפלד: מידת ניגוד העניינים יכולה להשפיע בכל מיני אופנים.

<דנה נויפלד: זה מה שהיא ניסתה להסביר.

<דנה נויפלד: יש ניגודי עניינים שיכולים לפגוע בעצם קבלת ההחלטה, בתוקף של ההחלטה.

<דנה נויפלד: אם זה עולה לכדי הפרת עניינים, יש סעיף 54 שמתייחס לזה בהמשך, לגבי מה המשמעויות של הפרת חובת אמונים.

<דנה נויפלד: אם זה ניגוד עניינים שהוא חמור - - -

גלעד ארדן: אני לא חושב שיש סיבה שניגוד עניינים כאן יהיה יותר חמור מניגוד עניינים בדירקטוריון הרכבת.

<דנה נויפלד: גם בדירקטוריון הרכבת זה יכול להגיע לכדי הפרת אמונים.

גלעד ארדן: מה לעשות, כסף ציבורי לא פחות חשוב.

<גדי בן יצחק: מי כמוך, שר שנכנס לפוליטיקה מכיוון שאוהב דעות יבין אותי.

<גדי בן יצחק: גם דעה חשובה, לא רק הכסף.

גלעד ארדן: מאה אחוז, אבל מותר לי שתהיה לי דעה אחרת.

גלעד ארדן: אתה איש תקשורת, אתה בטח תתמוך בזה.

גלעד ארדן: הדעה שלי אחרת.

גלעד ארדן: הדעה שלי היא שהסדרים בנוגע לטוהר מידות ליושר ולאחרים, מתאימים כאן בדיוק כמו בכל מקום אחר שיש בו משאב ציבורי או תפקיד ציבורי.

גלעד ארדן: אני לא מבין, שם צריך טוהר מידות ופה צריך טוהר מידות.

גלעד ארדן: שם אפשר לבטל החלטה שנתקבלה בניגוד עניינים ופה אפשר יהיה לבטל אותה.

גלעד ארדן: שם אפשר יהיה להגיש תלונה במשטרה על מישהו שעל בסיס ניגוד עניינים הרוויח לו או למקורבו ופה אפשר יהיה לעשות את זה.

גלעד ארדן: אין הבדל בהסדרים הללו.

<אתי בנדלר: באמת מה קורה עם ניגוד עניינים של יו"ר המועצה?

<דנה נויפלד: אפשר לעשות פה שני דברים.

<דנה נויפלד: אפשר להודיע לכולם.

<דנה נויפלד: באופן רגיל, יכול להיות שזה היה מובא לידיעת השר.

<דנה נויפלד: מכיוון שאנחנו לא רוצים להכניס את השר, אלא אם כן הוועדה כן רוצה, אז יש אופציה לא לעשות הבחנה בין היו"ר לבין חבר המועצה וכאשר יש ניגוד עניינים הם יביאו את זה לידיעת כלל המועצה.

<אתי בנדלר: יפה מאוד.

<עידן אור: מה זה זמן סביר?

קארין אלהרר: יש מינוח משפטי שנקרא זמן סביר.

<עידן אור: ברשות השנייה הגישו ב-2014 דוח על 2012.

<עידן אור: האם זה זמן סביר?

<עידן אור: חבר הכנסת כבל דיבר על-כך שבטל קורבנו.

קארין אלהרר: יכול להיות שלא.

קארין אלהרר: יש גישה לערכאות בדיוק בעניין הזה.

<עידן אור: ואז זה יידון ב-2017.

<ברוך אסקרוב: גברתי, יש פה שימוש שאחר-כך מתרחב בסעיפים הבאים של המושג הפרת אמונים.

<ברוך אסקרוב: אני רק מזכיר לכולנו שזה מושג מאוד בעייתי, סעיף סל.

<ברוך אסקרוב: שר במדינת ישראל נתבע בנושא הזה ושתי ערכאות מצאו אותו זכאי, כשאין אפילו אשמה להשיב.

<ברוך אסקרוב: השימוש המסוכן שאפשר לעשות בסעיף הסל הזה.

<ברוך אסקרוב: אני הייתי מציע שיהיה מאמץ אינטלקטואלי מקצועי לעשות דברים יותר ספציפיים מאשר סעיף הסל הזה המאוד מסוכן של הפרת אמונים.

<ברוך אסקרוב: זה אמנם נוגע יותר לאנשי הדירקטוריון ולא לאנשים שאני מייצג, אבל מי יודע, זה יכול להגיע גם לאנשים שאנחנו מייצגים.

גלעד ארדן: ברוך, לא מדובר פה בקביעת עבירה פלילית אלא בחובה אזרחית.

<ברוך אסקרוב: עדיין, זה כל-כך רחב שכדאי להתאמץ ולהגדיר את זה יותר.

קארין אלהרר: זה כבר אחרי המאמץ.

עיסאווי פריג': לא עניתם לנו לגבי זמן סביר.

גלעד ארדן: אין לנו אפשרות לפרט מה הוא זמן סביר כי זה תלוי מה מבקשים.

גלעד ארדן: זה מושג מקובל.

עיסאווי פריג': זמן סביר עד מתי?

גלעד ארדן: בהתאם לנסיבות ולמה שביקשו.

גלעד ארדן: אם ביקשו לבקש את לוח הפגישות של המנכ"ל וכל ההנהלה בחמש השנים האחרונות, כנראה שזה ייקח כמה חודשים לארגן את זה.

גלעד ארדן: אם מבקשים מסמך אחד פשוט, אז צריך לתת את זה תוך יומיים שלושה.

גלעד ארדן: אין אפשרות לצפות פה את כל הבקשות שיכולות להיות מחברי המליאה ולקבוע ליד כל אחד מהם זמן.

גלעד ארדן: זה קשה.

קארין אלהרר: סעיף 26.

<חגית ברוק: השתתפות חבר מועצה בשידורים 26.

<חגית ברוק: חבר המועצה לא ישתתף בשידורים ואולם רשאי הוא להשתתף מעת לעת ובאופן שאינו קבוע בשידורים כמומחה בתחום עיסוקו בהתאם לנהלים שקבעה המועצה לפי סעיף 12(12); "

<דנה נויפלד: לא בכדי הסעיף הזה נמצא בסמוך לסעיף ניגוד העניינים.

<דנה נויפלד: בגלל שחברי המועצה הם גורם מפקח, ראוי להפריד אותם מההתנהלות של התאגיד.

<דנה נויפלד: לכן נקבע פה שהוא אינו רשאי להשתתף אלא במקרה מיוחד שבו הוא מומחה בתחום עיסוקו וזאת בהתאם לנהלים.

<אתי בנדלר: אני מבקשת להעיר לעניין הזה.

<אתי בנדלר: המומחיות הנדרשת מחברי המועצה היא מומחיות מאוד רחבה, ודאי לגבי חלק ממומחיות בתחום העיתונות, היא גורפת, היא כמעט מומחיות בכל נושא שאפשר להעלות על הדעת.

<אתי בנדלר: הרי בדרך כלל אין עיתונאי שהוא מומחה רק למיקרופונים וכך הלאה.

<אתי בנדלר: כך לגבי רוב יתר חברי המועצה, אולי חוץ מאלה שהמומחיות שלהם היא בתחום הפיננסי.

<אתי בנדלר: לכן ההגדרה כפי שמופיעה כאן "מומחה בתחום עיסוקו" היא מאוד רחבה.

<אתי בנדלר: אני חושבת שזה צורך לי בעיקר על רקע הוראות סעיף 12(12) שקובע את תפקידי המועצה וביניהם לקבוע נהלים או כללים בדבר "השתתפות מעת לעת ובאופן שאינו קבוע של חבר המועצה או של המנהל הכללי בשידורים כמומחה בתחום עיסוקו".

<אתי בנדלר: מומחה בתחום עיסוקו זה מומחה בערך בכל מה שמתנהל על פני האדמה.

איתן כבל: אולי יש לו התמחות מיוחדת?

<אתי בנדלר: לא מדובר כאן על התמחות מיוחדת.

<אתי בנדלר: כאן בעצם מוצע שהמועצה תקבע כללי ניגוד עניינים לעצמה.

<אתי בנדלר: אני חושבת שכללים כאלה חייבים להיות באישור גורם חיצוני, מעבר לזה שהם חייבים להיות מפורסמים.

<אתי בנדלר: אנחנו חייבים לזכור שתאגיד השידור הציבורי תלוי במועצה לאישור הרבה מאוד דברים ולכן הנטייה הטבעית שלו תהיה לאשר לחבר מועצה כמה שיותר הופעות במסגרת אמצעי התקשורת שהוא מופקד עליו וכך כמובן לגבי המנהל הכללי.

<אתי בנדלר: אני לא רואה איך ניתן יהיה לעמוד בפני בקשתו של המנהל הכללי להופיע ולהגיש תכניות.

איתן כבל: אני מבין את מה שאת אומרת.

איתן כבל: שלא ייווצר מצב שבמגוון רחב של התמחויות פתאום רק אותו מזמינים.

<אתי בנדלר: הוא יהיה אורח קבוע.

<דנה נויפלד: הוא לא יכול להיות קבוע.

איתן כבל: שיש לו התמחות יתרה.

איתן כבל: אם הוא מומחה לתחום מאוד מוגדר, לזוחל מאוד מסוים - - -

<ברוך אסקרוב: שלא יהיה גול עצמי, שלא המועצה תוכל להפעיל את משאביה.

מיכל רוזין: מצד שני אנחנו לא רוצים שאנשים שיש להם מומחיות באופן כללי, בכל זאת שתהיה להם אפשרות ולא נחסום אותם להופיע.

מיכל רוזין: הרעיון הוא שהם לא יקבלו תכנית משל עצמם או פינה קבועה או יהפכו להיות מראיינים קבועים באיזו תכנית.

מיכל רוזין: לכן אולי צריך להתמקד פה לא בעניין של התמחות יתרה אלא בעניין של מעת לעת.

מיכל רוזין: אולי פה צריך לחשוב על איזה נוסח אחר.

מיכל רוזין: ההתמחות היתרה זה מסבך אותך.

מיכל רוזין: אם אני פרשן צבאי, יש לך התמחות יתרה על שאר הפרשנים הצבאיים או לא?

מיכל רוזין: אם אני רב אלוף לשעבר או אלוף לשעבר, האם יש לי התמחות יתרה על אלופים אחרים שאפשר להזמין לשידור?

מיכל רוזין: אני חושבת שאת נכנסת פה למקום שהרבה יותר קשה להגדיר, מאשר העניין של הקביעות.

מיכל רוזין: הרי אנחנו רוצים לבטל את עניין הקביעות.

מיכל רוזין: שלא יקבלו משהו קבוע.

מיכל רוזין: שלא יקבלו תכנית, שלא תהיה פינה קבועה, שלא יוזמנו באופן קבוע להיות פרשנים בתכנית אקטואליה מסוימת.

מיכל רוזין: זה הרעיון.

מיכל רוזין: אני חושבת שעל זה צריך לעמוד ולא על העניין של ההתמחות.

מיכל רוזין: אפשר לכתוב התמחות יתרה אבל התמחות יתרה - - -

<ברוך אסקרוב: אבל מלכתחילה זה מעת לעת.

מיכל רוזין: מעת לעת זה יכול להיות גם משבוע לשבוע.

קארין אלהרר: אני מבקשת לשמוע את עו"ד מצקביץ, שהיא היועצת המשפטית של רשות השידור.

קארין אלהרר: אני אשמח לשמוע את התייחסותך לעניין.

<חנה מצקביץ': הנושא הזה הוא נושא מאוד בעייתי ברשות.

<חנה מצקביץ': הדבר הזה נמצא בהסדרי ניגוד העניינים של חברי המליאה והוועד המנהל היום, כפי שנקבע בוועדה של שטייניץ.

<חנה מצקביץ': זה לא מן הסתם, בגלל הבעיות שנוצרות בעניין הזה.

<חנה מצקביץ': עובדים נוהגים להזמין חברי ועד מנהל ומליאה ויש בזה סוג של לקנות אנשים שיש להם השפעה על תנאי עבודתם של העובדים ועל מעמדם.

<חנה מצקביץ': מצד אחד, יש כאן אמירה חד משמעית שהם לא ישתתפו ואחר-כך זה פתוח כל-כך שכל דבר נכנס לפה.

<חנה מצקביץ': אנחנו כל פעם נתקלים בבעיות בדברים האלה.

<חנה מצקביץ': היום, למשל, בחוק הישן לגבי חברי ועד מנהל, כתוב שמותר להם להופיע באופן חד פעמי גם בעניין של מומחיות שלהם.

<חנה מצקביץ': השאלה היא, האם הם מומחים בלעדיים?

<חנה מצקביץ': אין מומחים אחרים?

<חנה מצקביץ': תמיד יפנו אליהם.

<חנה מצקביץ': תמיד ירצו שהם יופיעו בשידורים כי זה יד רוחצת יד.

<חנה מצקביץ': יש בזה הרבה בעיות והרבה ויכוחים.

<חנה מצקביץ': אנחנו אף פעם לא מוצאים את הדרך הנכונה להתיר את הדברים ומתי זה נכון ומתי לא.

<חנה מצקביץ': אנחנו חושבים שצריך להגביל את זה בצורה יותר טובה.

רינה פרנקל: אז אולי להסיר בכלל השתתפות בשידורים?

<תמנה עורב: הכי פשוט.

עיסאווי פריג': עמדתי בסוגיה הזאת היא קצת יותר חדה.

עיסאווי פריג': אני אומר שחבר המועצה יחליט אם הוא רוצה לנהל את העניין או שהוא רוצה לדבר.

עיסאווי פריג': השאלה הנוספת: האם הסעיף הזה כולל גם את השר?

עיסאווי פריג': מה המומחיות?

<אתי בנדלר: אז גם חברי הכנסת.

עיסאווי פריג': דיברנו על מומחיות.

גלעד ארדן: לצערי, אפילו אין לי מומחיות בתחום המונדיאל, אני לא יכול לפרשן אפילו את זה.

גלעד ארדן: יש לי איזה רעיון.

גלעד ארדן: אני מבין את הדאגה שהביעו היועצת המשפטית של רשות השידור והיועצת המשפטית של הוועדה.

גלעד ארדן: אני לא הרגשתי בשנים האחרונות שזאת הבעיה המרכזית של רשות השידור.

גלעד ארדן: למרות שבשנים האחרונות זה לא שהמצב ברשות היה טוב.

גלעד ארדן: אני חושש שיכול להיות שבגלל איסור כזה אנחנו נפספס.

גלעד ארדן: אם זה יהיה גוף כמו הבי.

גלעד ארדן: בי.

גלעד ארדן: סי, שהוא אחד הגופים המרכזיים במדינה ואתה רוצה לשם אנשים מאוד מאוד מרכזיים, גם בתרבות ובעוד תחומים, אז לאסור לגמרי על אדם כזה, בעיניי זה קיצוני מידי.

גלעד ארדן: יכול להיות שצריך איזה מנגנון נוסף שאומר שאישור כזה הוא לא רק על דעת ההנהלה.

גלעד ארדן: לכאורה להנהלה יש עניין שתהיה פחות בקרה מתוך המועצה.

גלעד ארדן: יכול להיות שבתוך המועצה צריכים להיות עוד חברים שותפים להסכמה.

גלעד ארדן: אולי שוועדת הביקורת אישרה את זה כאשר יש רלוונטיות להופעה.

<אתי בנדלר: ועדת הביקורת, אדוני, מורכבת מחברי המועצה.

גלעד ארדן: בסדר, אבל אי-אפשר להגיד שכל חברי המועצה ניתנים לקנייה.

גלעד ארדן: אז לא יעזור שום חוק שתכתבי, בסוף זה בני אדם.

גלעד ארדן: ככל שאתה משתף בהחלטה יותר אנשים, הדעת נותנת שאתה מקבל מנגנוני איזון ובקרה הדדיים.

גלעד ארדן: זה לא דומה שמציעים למישהו אחד בארבע עיניים, לבין זה שהוא צריך לבוא לוועדת הביקורת ולהגיד: הציעו לי היום להתראיין על נושא זכויות עובדים כי אני עורך דין ידוע בתחום הזה.

גלעד ארדן: ועדת הביקורת תחליט אם זה באמת מצדיק את הופעתו או לא.

גלעד ארדן: אני חושב שזה יכול להיות רעיון.

<אתי בנדלר: אני חוששת ממנגנון פנים - - -

גלעד ארדן: לחשוש תמיד אפשר.

<אתי בנדלר: אני אומר לאדוני למה.

<אתי בנדלר: כי לכל חברי המועצה המצומצמת בסופו של דבר יש אותו אינטרס, תן לי ואתן לך, במקרה הזה.

גלעד ארדן: אני ממש לא מקבל את עמדתך.

גלעד ארדן: אני יכול להגיד את אותו דבר על יועצות משפטיות שמדברות אחת עם השנייה, שיש להן את אותו אינטרס.

גלעד ארדן: עובדה שיש דעות שונות.

<אתי בנדלר: האינטרס הוא שמירה על החוק, אדוני.

גלעד ארדן: אוקיי, אבל החוק נתון לפרשנות כי אחרת לא היה עורך דין גם לתובע וגם לנתבע.

<אתי בנדלר: טוב שכך.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד, אני לא מקבל את ההנחה הזאת שלכל החברים יש את אותו אינטרס.

<אתי בנדלר: קודם, אני שמחה שאדוני השר מסכים לכך שכללים כאלה צריכים להיות טעונים אישור נוסף.

<אתי בנדלר: עכשיו הוועדה תכריע מי ייתן את האישור הנוסף.

איתן כבל: זה לא לעניין לקחת את זה לשום קיצון.

איתן כבל: צריך שתהיה מדתיות.

איתן כבל: אני מסכים שצריך שיהיה כתוב כי אסור שתיפול שגגה כי נפלה יותר מידי פעמים שגגה.

איתן כבל: כל אחד פרשן מעת לעת על-פי רצונו.

איתן כבל: לכן צריכה שתהיה מומחיות מיוחדת ואישור מיוחד.

איתן כבל: צריך שיהיה מנגנון כדי שיידע שזה לא ברור מאליו.

איתן כבל: צריך שתהיה איזו סוג של מדתיות.

איתן כבל: מצד שני, אנשים מגיעים לתפקידים וכל הזמן הם צריכים להסתכל ימינה ושמאלה וללכת כל הזמן מכווצים על כל דבר ודבר.

איתן כבל: אנחנו לא רוצים דבר כזה.

איתן כבל: כל דבר צריך שתהיה בו מדתיות.

איתן כבל: נכון, אנחנו אחרי טראומה של ההתנהלות ברשות השידור.

איתן כבל: לכן זה בא מהמקום הזה.

איתן כבל: אני מניח שיש עורך בחדר תכניות והוא מסתכל ברשימה.

<חנה מצקביץ': מקובל מה שאמר השר ומה שאמר חבר הכנסת כבל.

<חנה מצקביץ': לעניין האישור, מאחר שמדובר בשידורים מרגע לרגע אז אי-אפשר להביא את זה לוועדה.

<חנה מצקביץ': צריך איזה אישור שיהיה שקוף.

<חנה מצקביץ': זה לא יכול להידון באיזו ועדה.

<חנה מצקביץ': צריך שהדברים יהיו יותר סגורים.

גלעד ארדן: אי-אפשר לעשות ועדה טלפונית אם צריכים אותו לשידור מהיום להיום בלילה, או אישור טלפוני?

איתן כבל: זה צריך לבוא במסגרת הכללים.

גלעד ארדן: אנחנו מבקשים לחזור עם הצעה בעניין הזה.

<אתי בנדלר: כדאי לשמוע את עו"ד גלאס.

<אתי בנדלר: בגלל ניסיונו הרב בנושא ניגוד עניינים במסגרת עבודתו הברוכה כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה, בוודאי יש לו הצעה טובה להציע בעניין.

<מייק בלאס: את המילים "כמומחה בתחום עיסוקו", הייתי מחליף במילים קצת יותר מצומצמות כ"בעל מומחיות ייחודית", אם הוא ספק יחיד.

גלעד ארדן: אני מאוד מעריך יועצים משפטיים ובעצמי עבדתי בתחום, אבל אני נגד הצורך בכל החלטה שמתקבלת תמיד לפנות כדי לפרשן את מה שהתכוונו.

גלעד ארדן: אני מעדיף שתהיה יותר בהירות בעניין הזה.

גלעד ארדן: אני נוטה יותר ללכת בכיוון של מנגנון השקיפות.

גלעד ארדן: אנחנו נחזור עם הצעה.

גלעד ארדן: דרך אגב, אני גם לא חושב שמי שיש לו מומחיות ייחודית זה ראוי שהוא יופיע כל יום או כל שבוע.

גלעד ארדן: גם זה צריך להיות מוגבל, אפילו אם הוא הכי מומחה בעולם.

גלעד ארדן: באופן כזה הרבה יותר בעייתי לבקר את הגוף, הוא הופך להיות חלק מהגוף.

גלעד ארדן: גם התדירות של ההופעות יש לה משמעות.

<רותם אברוצקי: אני רוצה להעיר הערה קטנה מהפרקטיקה.

<רותם אברוצקי: כמי שעושה את המלאכה, לא פעם ולא פעמיים מצאתי את עצמי כשאני משדר מהשטח, מגיע חבר מליאה, חבר ועד מנהל וטוען שהוא מומחה בכל מיני תחומים וכמעט כופה את עצמו להיות באוויר.

<רותם אברוצקי: כשאני דחיתי אותו בנימוס פעם אחת, הוא הגיע עד מנהל חטיבת החדשות וכפה את עצמו.

<רותם אברוצקי: זה גם הצליח.

<רותם אברוצקי: הוא בא לניידת ותפס את השיטה.

<רותם אברוצקי: באים ורואים איפה יש ניידת שידור ובאים.

<תמנה עורב: אני רוצה להתייחס לדברים שאמר איתן כבל.

<תמנה עורב: הוא דיבר על מדתיות ואני רוצה לדבר על מידת האיפוק.

<תמנה עורב: שיתאפקו בבקשה במשך ארבע או חמש שנים ולא יעלו לשידור.

<מלי פולישוק: אם חבר מועצה מביא את אשתו כל פעם, זה בסדר?

<מלי פולישוק: אני לא צוחקת.

גלעד ארדן: יהיה גם איסור על עובדי רשות השידור להופיע במסגרת המאבקים?

<תמנה עורב: זאת הפריבילגיה הוועדית שלנו.

גלעד ארדן: השידור שייך למועצה, לעובדים או לציבור?

<תמנה עורב: ארדן, אנחנו חלק מהציבור.

גלעד ארדן: גם חברי המועצה הם חלק מהציבור.

<תמנה עורב: נכון, אבל הם יכולים להתאפק 4 שנים.

גלעד ארדן: גם אתם יכולים להתאפק.

<תמנה עורב: התאפקנו עם הרפורמה עד עכשיו ואתה הקפאת אותה.

<לואיז ספורטס: בסעיף 12(12) הערתי על-כך שיש ניגוד עניינים עם זה שחברי המועצה יקבעו לעצמם את הכללים.

<לואיז ספורטס: אז לא היתה הצבעה על סעיף 12(12) אבל נאמר שכשנגיע לסעיף 26 נדון בניגוד העניינים.

<לואיז ספורטס: אני מבינה שתבוא הצעה מעודכנת לסעיף.

<לואיז ספורטס: אני רק מבקשת שתינתן גם לזה התייחסות, שלא חברי המועצה יקבעו לעצמם את הכללים כי לא עשינו עם זה כלום.

<אתי בנדלר: בוודאי, דיברנו על זה.

קארין אלהרר: סעיף 27.

<חגית ברוק: "פיזור המועצה 27.

<חגית ברוק: ראתה הממשלה כי המועצה אינה ממלאת באופן מובהק את התפקידים והחובות שהוטלו עליה לפי חוק זה ובכלל זה כי המועצה לא הגישה לאישור השר ושר האוצר הצעת תקציב שנתי מאוזן של תאגיד השידור הציבורי לפי סעיף 12(6), או לא קיימה ישיבות בתדירות שנקבעה לפני סעיף 18(א), תתרה הממשלה במועצה בכתב כי אם בתוך תקופה שקבעה לא תמלא המועצה את חובותיה, הממשלה תפזרה.

<חגית ברוק: השר רשאי לפנות לממשלה בבקשה בכתב להתרות במועצה לפי הוראות סעיף זה.

<חגית ברוק: לא מילאה המועצה את חובותיה כאמור בסעיף קטן (א) בתוך התקופה שקבעה הממשלה בהתראתה, רשאית הממשלה להורות על פיזורה.

<חגית ברוק: השר ימנה בתוך 60 ימים מיום פיזור המועצה לפי סעיף קטן (ב), מועצה חדשה, לפי הוראות סעיף 9.

<חגית ברוק: מועצה שפוזרה תמשיך לכהן כמועצה זמנית עד למינויה של המועצה החדשה; מועצה זמנית תימנע ככל האפשר מקבלת החלטות משמעותיות שאינן נדרשות לצורך תפקודו השוטף והתקין של תאגיד השידור הציבורי.

<חגית ברוק: "

<דנה נויפלד: הסעיף הזה זה סעיף שהוא למקרה קיצון שבו המועצה אינה ממלאת את תפקידה.

<דנה נויפלד: לא בכדי כתוב כאן "באופן מובהק" כך שזה יותיר את זה רק למקרה קיצון.

<דנה נויפלד: יש פה שתי עילות שמוגדרות באופן ספציפי: אם היא לא מגישה לאישור את הצעת התקציב השנתי והיא לא מקיימת ישיבות בתדירות שנקבע לה.

<דנה נויפלד: כלומר, היא לא מתכנסת ולא ממלאת את תפקידה.

<דנה נויפלד: במקרה כזה השר רשאי לפנות לממשלה בבקשה בכתב להתרות במועצה.

<דנה נויפלד: כדי שההליך יהיה שקוף ופומבי אז השר יפנה בכתב לממשלה כדי שהממשלה לשקול האם להתרות במועצה.

<דנה נויפלד: רק אחרי מצב של התראה שהמועצה לא מילאה את התפקידים – זאת אומרת, יש פה הליך רב שלבי.

<דנה נויפלד: קודם צריך שתהיה התראה ואחר-כך בדיקה האם התקיימה העילה, על אף שהמועצה קיבלה התראה מהממשלה.

<דנה נויפלד: רק אז הממשלה רשאית להורות על הפיזור של המועצה וזאת על-מנת שתהיה מועצה מתפקדת לגוף הזה.

<דנה נויפלד: כמו כן נקבעו פה לוחות זמנים למינוי מועצה חדשה תוך 60 יום ועד אז המועצה תמשיך לכהן כמועצה זמנית.

<דנה נויפלד: המשמעות של המועצה זמנית זה שהיא צריכה להימנע מקבלת החלטות משמעותיות בזמן הביניים, עד שמתכנסת מועצה חדשה.

קארין אלהרר: אני מבקשת להעיר הערה בעניין הזה.

קארין אלהרר: אני מבינה שהצעת החוק הזאת הוגשה כדי לתקן ליקויים או מצבים לא תקינים שמתקיימים היום ברות השידור.

קארין אלהרר: בעצם לא מצליחים לקבל החלטות, לא מצליחים להעביר תקציב ועוד כהנה וכהנה דברים שהם לא בסדר.

קארין אלהרר: ברור לי שצריך למצוא איזו אלטרנטיבה או איזה סידור למה קורה כאשר המועצה לא מתפקדת, היתרו בה וכו'.

קארין אלהרר: אני שואלת שאלה ואשמח אם גברתי תוכל להתייחס.

קארין אלהרר: השאלה למה השר ולמה הממשלה, לעניין המועצה שפוזרה – אני לא כל-כך מבינה מה זה אומר החלטות משמעותיות.

קארין אלהרר: אני אשמח אם אפשר יהיה לחשוב על סיטואציה שבה כן לתקן את המצב הבלתי אפשרי הזה שאי-אפשר לחיות איתו וברור לי למה זה מגיע.

קארין אלהרר: מצד שני, לא הממשלה ולא השרים – למרות שנדרשת התערבות של מיהו, אני לא בטוחה שהיא של הממשלה ושל השרים.

<ענת זגורי: אני מ"קול ישראל" בערבית.

<ענת זגורי: הרעיון הוא לנתק את המשדר הציבורי לגמרי מהשפעה פוליטית.

<ענת זגורי: היינו רוצים שמי שיהיה בעל הסמכות זאת ועדת האיתור, מי שממנה את המועצה בעצם ולא שר או ממשלה.

איתן כבל: ברשותך אני רוצה להזכיר לדנה נויפלד שהרעיון הזה בא כשכתבנו את החוק המקורי.

איתן כבל: בסוף בסוף אי-אפשר שכל הזמן נעמיד את עצמנו במצב שאנחנו חשודים ואשמים.

איתן כבל: זה אפילו לא רעיון שלנו.

איתן כבל: זה לקוח מהבי.

איתן כבל: בי.סי.

איתן כבל: שם יש הפרדה מוחלטת.

איתן כבל: אמרנו שאין ספק שתהיה ועדת איתור שתבחר את האנשים הכי טובים.

איתן כבל: אבל בסוף בסוף, גם אלה שנבחרו כשלו.

איתן כבל: גם אנשים שהם לא פוליטיקאים כשלו.

איתן כבל: קורים דברים כאלה.

איתן כבל: לא הרבה, אבל קורה.

איתן כבל: אז אמרנו שצריך שתהיה היכולת של הממשלה.

איתן כבל: בסוף בסוף הממשלה היא האחראית המלאה.

איתן כבל: גזרנו לאורך כל החוק כללי ניתוק.

איתן כבל: בסוף מי יצטרך להזרים את הכסף כדי להציל את הגוף הזה מהמשבר שבו הוא נמצא?

איתן כבל: מכן כן?

איתן כבל: כמי שגם כתב את החוק המקורי ויצר דיכוטומיה מלאה.

איתן כבל: אני לא יכול כל הזמן להסתובב ולהרגיש שאנשים רמאים.

איתן כבל: אתה מייצר כללים, אתה מייצר אווירת עבודה.

איתן כבל: דרך אגב, גם עם החוק הנוקשה הזה, עלול לחזור כל מה שאנחנו יראים מפניו.

איתן כבל: אתה מייצר כללים ומנסה להרחיק את זה מהמצב שעלול להיות.

איתן כבל: מה חסר לי פה?

איתן כבל: אני מבין את החשש כי בסופו של דבר, מה זה ועדת איתור?

איתן כבל: ועדת איתור תשב במרפסת ותחכה עד שיגיע?

איתן כבל: יכול להיות שכל אחד ילך לדרכו.

איתן כבל: אני מנסה לומר שמה שחשוב זה למצוא הבחנות.

איתן כבל: להגיד מקרה קיצון, אז אחר-כך יש ויכוח מה הוא מקרה קיצון.

איתן כבל: צריך שהדברים יהיו יותר חדים, יותר ברורים.

איתן כבל: שיהיה ברור שכלו כל הקיצים.

איתן כבל: אני אפילו לא יודע כרגע להגדיר לעצמי את הדברים האלה אבל רוצים שלא תיווצר גחמה.

איתן כבל: זאת יכולה להיות גחמה לא פוליטית ומפלגתית אלא בא שר שרוצה לעשות שינויים משל עצמו, לאו דווקא ממניעים פוליטיים, ולייצר מצבים חדשים.

איתן כבל: לכן פה ההבחנה צריכה להיות כמו סכין, הכי ברור.

<דנה נויפלד: קודם כל, זאת היתה המטרה.

<דנה נויפלד: בגלל זה כתוב "באופן מובהק" ויש גם הצבעה על שתי עילות מרכזיות כדי להגיד מה זה מקרה מובהק.

<דנה נויפלד: אי אישור תקציב של גוף כזה כאשר מדובר בכספי ציבור, זאת עילה מובהקת.

איתן כבל: אי אישור תקציב המשמעות שלו שכמעט כל הדירקטוריונים בישראל אמורים להתפזר בדרך כזאת או אחרת.

איתן כבל: אני חושב שהמנגנונים צריכים להיות לא רק בעילות אלא לייצר עוד רוב מיוחד.

איתן כבל: לייצר מעגלים, כך שהממשלה תחשוב עשר פעמים.

איתן כבל: אם ראש הממשלה מחליט להעלות על סדר יומו פירוק או ביצוע פעולה בסדר גודל שכזה, הוא אומר: אני צריך לייצר פה קואליציות מיוחדות.

איתן כבל: אני באמת צריך לבוא ולדפוק על השולחן ולהגיד: או שאנחנו עושים את זה או - - - זאת הכוונה.

איתן כבל: צריך לתרגם את זה.

איתן כבל: לא צריך לתת תשובה עכשיו.

<דנה נויפלד: החשש שהבעת אותו היה חשש של גחמה.

<דנה נויפלד: ניסינו להכניס פה בקשה בכתב.

<דנה נויפלד: אפשר לכתוב בקשה מנומקת בכתב.

<דנה נויפלד: אז זה לא יכול להיות נתון לגחמה של אף אדם אם צריך להביא באופן שקוף נימוקים בכתב.

<דנה נויפלד: זה צריך להיות מבוסס ומנומק.

<דנה נויפלד: קשה לומר שיהיה ניתן להותיר את זה אז לגחמה.

רינה פרנקל: חבר מועצה שפוזרה לא יכול להיות במועצה חדשה.

רינה פרנקל: אין פה התייחסות לזה.

רינה פרנקל: אולי באישור מיוחד של השר.

<תמנה עורב: זה שוב פוליטיקה.

<מלי פולישוק: החלק השני של דבריי היה באמת הנושא הזה של הנמקה.

<מלי פולישוק: צריך הנמקה ושקיפות.

<מלי פולישוק: אלה שני הדברים שזה חותך כסכין.

<מלי פולישוק: כמו שיש סעיף ספציפי לעניין התקציב, צריך להיות סעיף ספציפי לעניין סעיף 7, ששם כתוב תפקידי התאגיד.

<דנה נויפלד: זה דווקא לא טוב.

<דנה נויפלד: אני חושבת שהוא יהיה מאוד רחב ואנחנו דווקא רוצים שזה יהיה באופן מובהק, רוצים שזה יהיה באופן קיצון.

<דנה נויפלד: אם רוצים להצביע על הדברים המרכזיים הפנייה לסעיף 7 יכולה ליצור - - -

איתן כבל: את צודקת.

<מלי פולישוק: את צודקת, אבל חייב כאן להיות, מעבר לנושא התקציבי שהוא מאוד מדויק, משהו בנושא התוכן.

<מלי פולישוק: לא יכול להיות שהנושא התרבותי ותוכן, שאנחנו מדברים עליו מידי פעם, לגמרי לא יופיע.

<מלי פולישוק: מה הייעוד של התשדיר הציבורי?

גלעד ארדן: אם זה מתקבל בקונצנזוס אני מוכן להוסיף כאן כעוד אחד מהנושאים המרכזים ביותר את מה שמוזכר בסעיף 68 שמפנה לסכום ההוצאה השנתית להפקות ולתוכן.

גלעד ארדן: אי עמידה בסעיף הזה, הוא גם יכול להוות עילה לפיזור המועצה.

גלעד ארדן: דנה, אבל יש לי עם זה קושי.

גלעד ארדן: מצד שני, הכנסנו את זה כעילה להדחת מנכ"ל.

גלעד ארדן: המועצה רואה שהמנכ"ל לא הוציא את ההפקות, הדיחה אותו.

גלעד ארדן: עכשיו הממשלה גם תזהיר אותה?

גלעד ארדן: מה היא אשמה?

<דנה נויפלד: יש אפשרות להדיח מנכ"ל.

<דנה נויפלד: אפשר לשרשר.

<דנה נויפלד: אם היא יכלה להדיח את המנכ"ל ולא עשתה את זה והיא ישבה וחדלה - - -

גלעד ארדן: אם היא לא פעלה בהתאם לסמכויותיה - - -

איתן כבל: זה מסוכן מאוד, אדוני השר, אני אומר את זה גם לך דנה, להכניס ענייני תוכן.

גלעד ארדן: לא אכפת לי למי, אני לא מתערב בחלוקה.

גלעד ארדן: הסכום הכולל של ההוצאה.

גלעד ארדן: באה הממשלה ואומרת שהיא מעמידה 700 מיליון שקלים לשידור ציבורי ובלבד ש-200 מיליון מזה יוצאים בכל שנה החוצה להפקות בשוק היצירה הישראלי.

גלעד ארדן: זה דבר מרכזי, אחד מהעוגנים שעליהם עומד החוק הזה.

<גדי בן יצחק: אותו דבר על השכר?

<גדי בן יצחק: אם זה 34% או 35%?

גלעד ארדן: על הסעיף הזה עוד נתווכח.

<גדי בן יצחק: אני הלכתי בינתיים לפי קביעות של הכנסה.

<גדי בן יצחק: אבל אם זה יהיה 34% זה עילה לפיטורים?

קארין אלהרר: עוד לא הגענו לזה.

איתן כבל: עילה לפיזור צריכה להיות כשהאדנים המרכזיים שעליהם עומד החוק הזה לא מתקיימים.

איתן כבל: הוא לא יכול לבוא ולהגיד אני מפזר סתם.

איתן כבל: זה צריך להיות שהעסק בקריסה.

איתן כבל: מה היתה המחשבה?

איתן כבל: שבסופו של דבר העסק מתמוטט.

איתן כבל: זה לא כי המנהל רב עם מועצת המנהלים או דברים מהסוג הזה אלא שפשוט היא לא מתפקדת.

איתן כבל: אם החוק הזה היה תקף, אז כנראה הממשלה היתה קוראת להנהלה הנוכחית ומפטרת אותה.

גלעד ארדן: שתיקתי אינה מעידה על עמדה כזאת או אחרת.

גלעד ארדן: אני חושב שהמצב נובע מכל מיני סיבות ולא מגורם אחד כזה.

איתן כבל: העיקרון הוא שפיזור הוא במשמעות שהרגליים המרכזיות נשברו.

<מלי פולישוק: זה גם התוכן.

<מלי פולישוק: אם הכול יהיה האח הגדול, אז זה לא הייעוד של השידור הציבורי.

<מלי פולישוק: נכון?

איתן כבל: אפילו אם אני מסכים איתך, יש לי חשש כבד וגדול מלהיכנס לזה.

גלעד ארדן: אני לא מסכים עם מלי כי הממשלה לא תתעסק ותתחיל לחוות דעה אם סוג התכנים נראה לה או לא נראה לה.

קארין אלהרר: אדוני השר, יש לי הצעה.

קארין אלהרר: אנחנו רוצים למנוע מצב שבעצם הגוף משותק.

קארין אלהרר: צריכים לקחת עניינים כמו סוגיית התקציב ולתת פרק זמן מסוים.

קארין אלהרר: אם זה לא עבר ונתנו התראה וזה עבר את כל השסתומים, אז זה יהיה לגיטימי.

קארין אלהרר: השאלה אם לא שווה להוסיף פרק זמן שניתן למועצה כדי להעביר.

גלעד ארדן: יש פה התראה.

קארין אלהרר: יש התראה אבל אין פרק זמן.

איתן כבל: אני עדיין טוען שצריך רוב מיוחד.

גלעד ארדן: כתוב: "תתרה הממשלה כי אם בתוך תקופה שקבעה".

גלעד ארדן: גברתי, עוד פעם.

גלעד ארדן: חושבים שהכול זה בחוק.

גלעד ארדן: ממשלה עובדת עם יועץ משפטי לממשלה.

גלעד ארדן: לא סתם עולה הצעת החלטה שרירותית לממשלה.

גלעד ארדן: הרי היועץ המשפטי לממשלה צריך להחליט שהיא לא סבירה.

גלעד ארדן: זה לא צעד שקורה כל יום.

גלעד ארדן: זה צעד דרמטי.

גלעד ארדן: תתקבל לפניו חוות דעת.

גלעד ארדן: זה לא פתאום עולה.

גלעד ארדן: הממשלה צריכה לפעול בסבירות אל מול המליאה.

גלעד ארדן: זה צעד מאוד קיצוני.

גלעד ארדן: בטוח שלציבור יהיה מה להגיד עליו אם הממשלה תגיע למצב הזה.

גלעד ארדן: אבל הכלי הזה צריך להישאר.

איתן כבל: הסכנה היא גם הפוכה, שימנע מצב שבו דברים – הרי בינתיים זה היה שנמנעה האפשרות לבצע את הפעולות הנדרשות על-ידי הממשלה.

קארין אלהרר: באים לפתור בעיה מסוימת.

קארין אלהרר: צריך רק להיזהר לא לחרוק.

<ברוך אסקרוב: גברתי, אם היינו מאזנים את זה באופן הבא, שעל סעיפים מהותיים.

<ברוך אסקרוב: להבדיל, כמו ששוכרים דירה יש כמה סעיפים מהותיים.

<ברוך אסקרוב: למשל כאן בחוק יש כמה סעיפים מהותיים.

<ברוך אסקרוב: למשל, השר הוסיף אחד מהם, שאם המועצה לא מילאה את החוק שמכוחו בכלל היא פועלת, אזי הממשלה כך וכך, ובאישור היועץ המשפטי לממשלה.

גלעד ארדן: לא, אני מתנגד לזה.

גלעד ארדן: לא כל סעיף בחוק הזה אם הוא לא מקוים, הוא עילה לפזר את המועצה.

גלעד ארדן: זה לא דגשים של כל שר כזה או אחר, איזה סעיף יותר חשוב לו.

גלעד ארדן: הכנסת צריכה להחליט מה הם הנושאים המרכזיים שאם המועצה לא מצליחה אפילו אותם לקדם, אז אין הצדקה לקיומה.

גלעד ארדן: כרגע פורטו פה אישור תקציב ובכלל קיום הישיבות.

גלעד ארדן: אני מציע להוסיף לזה את העניין של ההוצאה השנתית על הפקות חיצוניות.

גלעד ארדן: רק על הסכום שהחוק קובע.

<ברוך אסקרוב: אבל אדוני השר - - -

גלעד ארדן: זה לא עוד כך.

גלעד ארדן: תגישו הצעות לפני.

גלעד ארדן: אי-אפשר לדון בכל סעיף כמו בשיחות יום שישי.

<ברוך אסקרוב: פיזור על ידי הממשלה זה - - -

גלעד ארדן: בסדר, אבל זה סעיף שידעתם שהוא קיים מראש.

גלעד ארדן: תגידו לנו מראש את הדברים.

איתן כבל: הבעיה תמיד היתה, אי פיזור על-ידי הממשלה.

קארין אלהרר: אז אנחנו מוסיפים עילה?

גלעד ארדן: בהתאם להחלטתך.

גלעד ארדן: אני אומר שזאת הצעה.

איתן כבל: צריך להיות יותר חד.

איתן כבל: צריך לנסות שהסעיף יהיה יותר חד וברור.

איתן כבל: שלא תיפול פה חס וחלילה שגגה.

גלעד ארדן: אנחנו מסמיכים את דנה מול היושב ראש.

<אתי בנדלר: בעצם, לפי הנוסח כפי שהוא מופיע, מי שמניע את הגלגלים לצורך העניין הזה זה לאו דווקא שר התקשורת.

<אתי בנדלר: שר התקשורת, כפי שנאמר בסייפה לסעיף קטן, הוא רשאי לפנות לממשלה בבקשה אבל בעצם הממשלה רשאית לעשות את זה אם היא ראתה, גם ללא פנייה של שר התקשורת.

<אתי בנדלר: גם שר התחבורה יכול לפנות וגם מזכיר הממשלה יכול ליזום את המהלך הזה.

<אתי בנדלר: השאלה, האם זאת היתה כוונה?

איתן כבל: אז כל יום תהיה פנייה.

<דנה נויפלד: לא היתה כוונה כזאת אבל היא צודקת שזה משתמע מהנוסח.

<דנה נויפלד: השר בטוח יכול.

<אתי בנדלר: למה כל אחד יכול לפנות לממשלה.

איתן כבל: זה תלוי בראש הממשלה.

איתן כבל: אם אתה מבקש הצעה לדיון או החלטה, ראש הממשלה הוא הריבון להחליט.

<אתי בנדלר: אין ספק, חבר הכנסת כבל.

<אתי בנדלר: השאלה אם רוצים לאפשר לכל שר.

איתן כבל: אני מודה שזה בעייתי.

<אתי בנדלר: זאת שאלה ראשונה שאני מבקשת התייחסות אליה.

<אתי בנדלר: שאלה שנייה: מה קורה אם יו"ר המועצה בכוונה תחילה נמנע מלכנס את המועצה.

<אתי בנדלר: הרי המועצה לא מתכנסת מעצמה.

<אתי בנדלר: מישהו צריך לכנס.

<דנה נויפלד: כתבנו שהשר הממונה או האחראי יש לו את הידע לגבי מה קורה בתוך התאגיד.

<דנה נויפלד: זאת ההיתה ההנחה.

<דנה נויפלד: את צודקת שהנוסח הוא כזה שהוא לא מונע מכל גורם אחר בממשלה להניע את המהלך.

<אתי בנדלר: כיוון שמדובר בהליך כל-כך דרסטי וחמור, אני חושבת שמי שצריך להניע את הגלגלים בעניין הזה זה רק שר התקשורת.

איתן כבל: מה קורה בחברות ממשלתיות?

איתן כבל: האם כל שר מעלה לפרק?

איתן כבל: יש כללים.

<דנה נויפלד: תקנון הממשלה קובע באיזה נסיבות רשאי חבר ממשלה להעלות הצעה שאיננה נוגעת לתחום האחריות שלו.

<דנה נויפלד: בהסכמת השר הממונה או להעלות את זה לראש הממשלה.

גלעד ארדן: שר יכול להגיש כל הצעת החלטה גם היא איננה תחת חוק שהוא אחראי עליו, בלבד שהשר הממונה על החוק הסכים לכך.

גלעד ארדן: לכן לא הצלחתי כשר להגנת הסביבה להגיש שינויים בחוק הנפט או נושאים אחרים שקושרים באנרגיה כי הם לא הסכימו.

גלעד ארדן: אני מסכים איתך.

<אתי בנדלר: הנוסח יתוקן בהתאם.

<אתי בנדלר: שאלה שנייה שביקשתי להתייחס אליה זה במקרה שהמועצה לא קיימה ישיבות בתדירות שנקבעה לפי סעיף 18א.

<אתי בנדלר: אני רק רוצה להזכיר שמי שמזמן את ישיבות מועצה זה היושב ראש.

<אתי בנדלר: נניח שיש לו מועצה לעומתית ואז הוא לא מזמן את ישיבות המועצה ומביא לכך שכל המועצה תתפזר.

גלעד ארדן: הוא מפזר גם את עצמו.

<אתי בנדלר: תמות נפשי עם פלישתים.

גלעד ארדן: יש את המצב הזה גם בעיריות.

אלי בן-דהן: השאלה, האם לא ראוי במקרה כזה לאפשר את העברת יושב ראש המועצה מתפקידו ולא לפזר את כל המועצה?

<דפנה גלוק: זה קיים כעילה להעברת יושב ראש המועצה אם הוא אינו ממלא תפקידו כראוי.

<דפנה גלוק: ההוראה של פיזור המועצה היא הוראה ייחודית.

איתן כבל: אם כולם בדירקטוריון נגדו, אז ראוי שיתפטר.

<אתי בנדלר: כתוב "אם לא קיימה ישיבות בתדירות שנקבעה".

<אתי בנדלר: היחידי שיש לו את השליטה על קיום הישיבות זה יו"ר המועצה.

גלעד ארדן: אתי, בהמשך יש מנגנון שדורש את ועדת האיתור.

גלעד ארדן: אם יו"ר המועצה איננו מתפקד, וזה אחד הסימפטומים והוא לא מכנס אותו, אז ניתן אותו בלבד להעיף.

<אתי בנדלר: אם יושב ראש המועצה אינו מכנס את המועצה, מדוע זאת עילה לפיזור המועצה כולה?

גלעד ארדן: נגיד שהוא מכנס ואין קוורום כי הם לא באים.

גלעד ארדן: כל פעם הם לא באים ואי-אפשר לקיים ישיבה.

גלעד ארדן: אז אין להם זכות קיום.

<אתי בנדלר: אבל כאן כתוב רק על התדירות.

איתן כבל: אתה מגיש הנמקה.

איתן כבל: זאת לא יכולה להיות פעולה אוטומטית.

גלעד ארדן: יש גם התראה לפני.

גלעד ארדן: אם הממשלה תתריע במצב כזה, חברי המועצה יגידו: אנחנו מתים להתכנס אבל היו"ר לא מכנס אותנו.

גלעד ארדן: תפעילו את ועדת האיתור ותחליפו לנו יו"ר.

<דפנה גלוק: יש סעיף שקובע ששליש מחברי הוועדה.

<אתי בנדלר: אבל הם מבקשים ממנו והוא לא מכנס בפועל.

גלעד ארדן: אז זה מה שהם יענו לממשלה ואז היועץ המשפטי יודיע לנו שהמסלול פה הוא החלפת היו"ר ולא החלפת המליאה.

<מלי פולישוק: אבל אין בחוק מנגנון כזה.

גלעד ארדן: יש.

<מלי פולישוק: של החלפת היו"ר?

<דנה נויפלד: לא, של חבר מועצה.

גלעד ארדן: תקראו עד לדיון הבא את כל החוק.

<קריאה: אנחנו מדברים על מצב שבו יש באמת משהו חריג שמצדיק את פיזור את המועצה.

<קריאה: אז זה מגיע לממשלה והממשלה רשאית לפזר.

<קריאה: ברור שלא נכבול את שיקול הדעת של הממשלה ולא זאת הכוונה.

<קריאה: אבל אני חושבת שאם במצב כל-כך מובהק הממשלה מחליטה שלא לפזר, אז צריכים להיות נימוקים מפורשים.

<קריאה: כן להכניס לחוק נימוק.

איתן כבל: איפה היו בעיות במשך השנים?

איתן כבל: ניסו להביא את זה לממשלה, התקיים דיון ודחו את האפשרות.

איתן כבל: צריך לייצר גם איזו שקיפות בעניין הזה.

<דנה נויפלד: אבל אין נימוקים לממשלה.

<דנה נויפלד: זה לא מתנהל כך.

<דנה נויפלד: ממשלה היא גוף רב משתתפים ובסוף יש הצבעה אחת.

<דנה נויפלד: תקנון הממשלה קובע איך מתקבלות הכרעות.

<דנה נויפלד: זה לא כמו מצב שבו צריך בעצם הפנייה לנמק אותה כי השר הוא זה שפונה על בסיס פנייתו האישית.

<דנה נויפלד: זה גוף קולקטיבי.

גלעד ארדן: אחד הצביע בגלל שהנימוק שכנע אותו כי זה לא יפה ואחד הצביע מנימוק אחר.

גלעד ארדן: אין פה סך הנימוקים.

איתן כבל: צודק.

איתן כבל: זה לא פסק דין.

איתן כבל: הוא צודק.

<איתי לנדסברג: אני רוצה להעיר לסעיף 27.

<איתי לנדסברג: בשביל לפתור את הבעיה על דרך הציניות, אפשר היה להגיד - - -

קארין אלהרר: בלי הערות ציניות, רק לעניין.

<איתי לנדסברג: בתחילת דברייך הערת על מצב רשות השידור כיום.

<איתי לנדסברג: הממשלה רואה מה מצב רשות השידור כיום.

<איתי לנדסברג: המוסדות חסרים ולא ממנים אנשים חסרים למוסדות.

<איתי לנדסברג: יש סכסוך בין ההנהלה למוסדות.

<איתי לנדסברג: אין מנהל טלוויזיה, אין סמנכ"ל כספים.

<איתי לנדסברג: הממשלה רואה את כל זה וההחלטה של הממשלה היא לפזר את העובדים.

<איתי לנדסברג: לפטר אותם ולבנות ארגון חדש.

<איתי לנדסברג: פה אנחנו נמצאים בנקודת החלטה דומה.

<איתי לנדסברג: אם המועצה לא ממלאת את תפקידה זה אומר שההנהלה לא ממלאת את תפקידה, כי אחרת המועצה היתה מפזרת את ההנהלה.

<איתי לנדסברג: עכשיו נשאלת השאלה מי מכריח את הממשלה לעשות איזה צעד כלפי המועצה שלא עשתה צעד כלפי ההנהלה?

<איתי לנדסברג: האם זה יהיה בג"צ?

<איתי לנדסברג: האם זה יהיה היועץ המשפטי לממשלה?

<איתי לנדסברג: זאת אומרת, אנחנו חוזרים לנקודת החלטה שבה הממשלה, אם היא לא ממלאת את תפקידה אז היא לא ממלאת את תפקידה ולא יעזור כל העניין הזה של החוק.

<איתי לנדסברג: אני רוצה להעיר לגבי הסעיף הזה.

<איתי לנדסברג: בניסיון שלנו לנתק שוב את הממשלה מהשידור הציבורי, אנחנו חושבים שהממשלה לא צריכה להיות זאת שמפטרת את המועצה.

<איתי לנדסברג: הסמכות הזאת צריכה להיות לגוף שמינה את המועצה וזאת ועדת האיתור.

<איתי לנדסברג: לכן מוצע לתקן את סעיף 27 כך: "ראתה ועדת האיתור כי המועצה אינה ממלאת באון מובהק את התפקידים והחובות שהוטלה עליה לפי חוק, תתרה ועדת האיתור במועצה בכתב כי אם בתוך תקופה שקבעה לא תמלא המועצה את חובותיה, ועדת האיתור תפזרה.

<איתי לנדסברג: ב.

<איתי לנדסברג: לא מילאה המועצה את חובותיה כאמור בסעיף קטן א', בתוך תקופה שקבעה ועדת האיתור בהתראתה, רשאית ועדת האיתור להורות על פיזרה.

<איתי לנדסברג: ג.

<איתי לנדסברג: ועדת האיתור תמנה בתוך 60 יום, מיום פיזור המועצה, לפי סעיף קטן ב', מועצה חדשה לפי הוראות סעיף 9".

<איתי לנדסברג: אני מזכיר, אנחנו חוזרים לסעיף 9 וסעיף 7, המטרות והתפקידים.

<איתי לנדסברג: אני לא זוכר שתוקנו התיקונים שדיברנו עליהם בתחילת הדיון אבל הם רלוונטיים גם לסעיף הזה.

<איתי לנדסברג: אם מפזרים את המועצה שלא מילאה את התפקידים ולא מילאה את המטרות כפי שהוגדרו בהתחלה, אז המצב הוא מסובך ודומה למצב שנמצא היום.

<איתי לנדסברג: הערה אחרונה לעניין 200 מיליון שקלים שהוצע על-ידי השר להכניס אותו לסעיף 27א.

<איתי לנדסברג: אני רק מזכיר שה-200 מיליון האלה מכילים גם הוצאות על ספורט.

<איתי לנדסברג: זאת אומרת, זה לא רק על תכניות קנויות מקומיות.

<איתי לנדסברג: לכן זה לא בדיוק סכום שלא היה כמוהו מעולם, הוא אפילו קטן מהסכום שדובר בחוק הקודם של 2007.

איתן כבל: איתי, אני חולק עליכם בשאלה הזאת.

איתן כבל: אתה לא יכול להשאיר ועדת איתור באוויר כל הזמן.

איתן כבל: אני מזכיר לכם, זה מקרה קיצון ועוד לא קרה.

איתן כבל: גם בימים הקשים זה לא קרה.

איתן כבל: עובדה היא שהיום כותבים חוק חדש.

איתן כבל: אנחנו מבינים את הדרמה שמתרחשת סביב העניין הזה.

איתן כבל: מה גם שאנחנו רוצים שאם זה יקרה, זה יקרה בעוד 50 שנה.

איתן כבל: אני מנסה לומר שאי-אפשר להפוך ממשלות שהן חשודות באופן אוטומטי.

איתן כבל: אני לא יודע איזו ממשלה תהיה.

איתן כבל: רשות השידור, מי שאשם בחיסולה, יש זכויות רבות לכל הצדדים בתוך המערכת ולפעמים אני לא יודע מי יותר ממי.

איתן כבל: אני אומר לך שוועדת איתור לא יכולה.

איתן כבל: ממשלה היא הריבון.

איתן כבל: כמו שזה מתקיים בכל מקום – לפחות מקרה ממנו עבדך שאב את העניין הזה ועשינו עבודה בזמנו.

<ברוך אסקרוב: הריבון הוא הכנסת.

איתן כבל: הכנסת היא המחוקקת היא לא רשות מבצעת.

איתן כבל: לכן אמרתי שהממשלה היא הגוף.

איתן כבל: אני לא יודע איזו ממשלה זאת תהיה בכלל.

איתן כבל: אנחנו בונים כללים.

איתן כבל: לכן אני אומר לכם שזה לא נכון.

איתן כבל: עוד נשלם להם כדי שהם יסכימו לשבת ולעקוב מקרוב ולהיות בעניינים.

<איתי לנדסברג: הצענו מועצה מייעצת.

<איתי לנדסברג: זה בדיוק היה צריך להיות תפקיד המועצה המייעצת.

איתן כבל: זה דיון אחר לגמרי.

איתן כבל: אני לא יודע לתת לך תשובה על העניין הזה.

<איתי לנדסברג: צריך להבין את ההיגיון, לנתק את הפוליטיקה מרשות השידור.

איתן כבל: אני מסכים איתך לחלוטין רק שפה זאת כבר לא שאלה של פוליטיקה.

<קריאה: בין ממשלה לוועדת איתור, מי ייקח אחריות?

קארין אלהרר: ההערה הושמעה בקול.

קארין אלהרר: יש התנגדות לעניין הזה.

קארין אלהרר: תשמעו, זה באמת ברור שיש רצון לתקן את המצב המעוות שיש היום, זה ברור.

קארין אלהרר: גם כתוב בצורה מאוד ברורה שזה לעניינים מאוד מסוימים.

קארין אלהרר: גם כתוב שיש תהליך של התראה ושל אזהרה ושל נימוקים.

קארין אלהרר: אני חושבת שבסופו של דבר יש פה איזה איזון.

קארין אלהרר: זה לא שמחר בבוקר קם השר ואומר: רגע, מה אני אעשה היום?

קארין אלהרר: אה, אני יודע, אני אפטר את הוועדה.

קארין אלהרר: זה לא עובד בצורה כזאת.

קארין אלהרר: סעיף 28.

<חגית ברוק: "פרק ד': ועדת האיתור מינוי ועדת האיתור ותפקידה 28.

<חגית ברוק: תמונה ועדת איתור שתפקידה לאתר ולהציע לשר מועמדים ראויים למועצת תאגיד השידור הציבורי.

<חגית ברוק: ועדת האיתור תהיה בת שלושה חברים, והם: שופט בדימוס של בית המשפט העליון או בית משפט מחוזי שימנה השר, בהסכמת שר המשפטים והוא יהיה היושב ראש; נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום התקשורת, הכתובה או המשודרת שימנה יושב ראש ועדת האיתור; נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחומי הכלכלה או הניהול, שימנה יושב ראש ועדת האיתור.

<חגית ברוק: לא ימונה לחבר ועדת האיתור מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן בוועדה, או שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור וטרם ניתן פסק דין סופי בעניינו.

<חגית ברוק: (ד) לצורך מינוי חברי וועדת האיתור האמורים בפסקאות (2) ו-(3) של סעיף קטן (ב) יפרסם יושב ראש הוועדה הודעה לציבור שבה יצוין כי כל אדם שמתקיימים בו תנאי הכשירות האמורים באותן פסקאות רשאי להציע את מועמדתו לכהן בוועדת האיתור, וכי כל גוף בלא מטרת רווח רשאי להציע מועמדים כאמור, והכל לפי הפרטים המפורטים בהודעה, ורשאי יושב ראש הוועדה לפנות מיוזמתו למועמדים העומדים בתנאי הכשירות האמורים באותן פסקאות ולהזמינם להגיש מועמדות.

<חגית ברוק: "

<דנה נויפלד: זה הסעיף שעוסק בהרכב ועדת האיתור.

<דנה נויפלד: ועדת האיתור, כמו שכבר דובר בוועדה, היא זאת שבוחרת את המועמדים לכהן במועצה.

<דנה נויפלד: בראשה יעמוד שופט בדימוס, של בית משפט עליון או בית משפט מחוזי, שימנה השר בהסכמת שר המשפטים והוא יהיה היו"ר.

<דנה נויפלד: היו"ר בוחר את שני החברים שיושבים לצידו בוועדה.

<דנה נויפלד: נציג ציבור אחד שהוא בעל מעמד ומומחיות בתחום התקשורת הכתובה או המשודרת.

<דנה נויפלד: השני הוא נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחומי הכלכלה או הניהול.

<דנה נויפלד: שני החברים האחרים משקפים את האינטרסים האחרים שנכון שיבואו לידי ביטוי בעת הבחירה של נציגים, בהתאם לכשירויות של חברי המועצה כפי שכבר פורטו.

<דנה נויפלד: יש הוראות משלימות לעניין מי לא יכול להיות ממונה בוועדת האיתור.

<דנה נויפלד: הוא מי שהורשע בעבירה או שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא לא ראוי לכהן בוועדה.

<דנה נויפלד: וכן אופן בחירת שני החברים האחרים, לגביהם היו"ר יפרסם הודעה, כך שכל אדם או גוף כמו שהוא מנוי פה בסעיף יכול להציע חברים לכהן בוועדה.

<מייק בלאס: אני חושב שהסעיף הזה הוא אחד הסעיפים - - -

גלעד ארדן: אתה מייצג פה מישהו?

<מייק בלאס: לא, אזרח מהציבור.

<מייק בלאס: העיסוק שלי היה בין היתר בנושא מינויים וועדות איתור ב-8.5 שנים שהייתי משנה ליועץ המשפטי לממשלה ומזה העיסוק בנושא הספציפי הזה.

<מייק בלאס: אני חושב שזה אחד מסעיפי הליבה המרכזיים של החוק.

<מייק בלאס: הוא נוגע לשאלת העצמאות של הרשות ושאלת הניתוק מהפוליטיקה.

<מייק בלאס: נעשו פה הרבה ניסיונות מסביב לנתק מהפוליטיקה, הרחקת חברי ועדת האיתור מעבר לתזכיר ל-5 ו-7 שנים של אין עיסוק וכו'.

<מייק בלאס: אני חושב שנשארנו בסוף עם דבר שאין לו תקדים בחקיקה וגם לא במנהל הציבורי.

<מייק בלאס: בסוף אדם אחד, או בהסכמת שר שני, ששניהם יכולים להיות מאותה ממשלה.

<מייק בלאס: בממשלות קודמות זה היה שהשר ושר המשפטים היו מאותה מפלגה, ימנו את היו"ר והיו"ר ממנה את הוועדה.

<מייק בלאס: יוצא שההתחלה של הדי.

<מייק בלאס: אן.

<מייק בלאס: איי מתחילה אצל דמות שהיא פוליטית.

גלעד ארדן: הדי.

גלעד ארדן: אן.

גלעד ארדן: איי השלילי כמובן.

<מייק בלאס: לא.

<מייק בלאס: הדי.

<מייק בלאס: אן.

<מייק בלאס: איי של היצירה של הדבר הזה.

<מייק בלאס: לכן תמיד זה ייתפס כעניין פוליטי מבחינה ציבורית כי הדמות הממנה היא דמות פוליטית.

<מייק בלאס: כמה שירצו לנתק, במרבית המקרים שיבחרו, זה ייתפס תדמיתית כמינוי פוליטי.

<מייק בלאס: אני חושב שאפשר להימנע מזה.

<מייק בלאס: יש מודלים בחקיקה שלנו.

<מייק בלאס: כשהממשלה רוצה למנות ועדת חקירה, היא יודעת שבעצם בודקים אותה בנושא הזה או שהיא יכולה להיות חשודה, אז היא פונה לפי חוק ועדות חקירה, סעיף 4, לנשיא בית המשפט העליון ואומרת לו: מנה לי ועדת חקירה, את כל ההרכב.

<מייק בלאס: היא אומרת: תבדוק אותי אתה.

איילת שקד: למה בית המשפט העליון יותר טוב משר התקשורת?

<מייק בלאס: לקחתי דוגמה קיימת.

עיסאווי פריג': כי הוא ציבורי יותר.

עיסאווי פריג': שר התקשורת פוליטי יותר.

עיסאווי פריג': אלה העובדות.

עיסאווי פריג': נשיא בית משפט איש ציבור, ציבורי יותר.

עיסאווי פריג': זה לא זלזול.

עיסאווי פריג': אתם רוצים חומה סינית?

עיסאווי פריג': בוא נעמוד על המשפט?

<גדי בן יצחק: מי בוחר את השופטים?

<מייק בלאס: אני חושב שאני בא ממקום שהוא להיפך.

<מייק בלאס: הסעיף הקודם שבו נתנו סמכות לממשלה הוא סעיף נכון.

<מייק בלאס: לדעתי הממשלה היא זאת שצריכה במקרה קיצון.

<מייק בלאס: היא גם אולי תצטרך להביא את הכסף לכסות את הגירעון של הגוף הזה וזה לא נכון להביא את זה לוועדת איתור.

<מייק בלאס: הסעיף הבסיסי שמקים את כל המסגרת, שממנו הכול יוצא, אם זה יישאר בידיים של אדם אחד פוליטי או במקרה הזה אולי שניים, אי-אפשר יהיה למחוק את הטענה למינוי פוליטי, זה יהיה מאוד קשה.

<מייק בלאס: במינימום, אם זה היה הולך לכל הממשלה, כמו שהמצב קיים היום, יכול להיות שזה היה מכניס יותר את הסחר מכר הפוליטי, אבל זה הרכב של 20 איש שהיו נותנים את דעתם על הרכב ועדת האיתור.

<מייק בלאס: זה נראה לי יותר נכון.

<מייק בלאס: אני מעדיף עדיי, כמודל נקי, נשיא בית משפט עליון.

<מייק בלאס: לכולם יש זהות פוליטית בתוך הלב פנימה אבל אנחנו לא רוצים לדעת בצורה מדויקת כי אחרת הגוף הזה ייצבע בצבעים פוליטיים וחבל.

<מייק בלאס: זאת נקודה בסיסית.

<מייק בלאס: אני חושב שהוויתור של הממשלה בנושא הזה הוא ויתור קטן.

<מייק בלאס: הרווח באמון הציבור הוא ענק.

<מייק בלאס: הוא מסיר 50% מהחששות שאנחנו שומעים כאן למינוי פוליטי.

<מייק בלאס: אני יודע שאחרי שיש החלטת ממשלה הסיכוי לשנות נקודה קריטית כזאת הוא לא גדול, אבל אני חושב שזה צריך להישקל שוב.

איתן כבל: אני קורא לזה סעיף המפץ הגדול.

איתן כבל: זה בעצם הסעיף שדרכו אנחנו נכנסים אל היקום החדש.

איתן כבל: חברת הכנסת שקד, אני פוליטיקאי לא פחות ממך.

איתן כבל: אני גם לא אוהב את העליהום שיש עלינו, בוודאי כשכורכים את כולנו בחבילה אחת.

איתן כבל: אבל מראית העין היא סיפור מרכזי בכל התהליך הזה.

איתן כבל: הרי בסופו של עניין האנשים שיושבים סביב השולחן הזה לא יכריעו, לא יקבעו.

איתן כבל: אני מאחל לגלעד שהליכוד לא יוביל את הממשלה הבאה אבל אני גם מאחל לו שאם חס וחלילה זה יקרה, שהוא יהיה בתפקיד בכיר לאין שיעור.

איתן כבל: אני אומר לו את זה גם כחבר.

איתן כבל: לכן, הוא לא בא לזה ממקום אישי ואסור להסתכל על הסעיפים בחוק הזה מנקודת מבט אישית.

איתן כבל: אם כבר, אם אני בודק את המשקולות מה עדיף, שממשלה שלמה תכריע וכל אחד יכול להביא את הצעתו לסל הזה או שני שרים, אני כבר מעדיף את הממשלה.

איתן כבל: שישברו את הראש ויריבו ביניהם ויגיעו ביניהם לאיזה סוג של קומבינה.

איתן כבל: זאת תהיה בוודאי קומבינה נוחה יותר, טובה יותר, מדתית יותר.

איתן כבל: אבל כפי שאמרת – אני אומר לך אדוני השר, זה לא בא ממקום פוליטי מנקודת המבט שלי לגמרי.

איתן כבל: זה לא שנשיא בית משפט עליון לא ישן בלילה לצד רעייתו ואין לו הגיגים.

איתן כבל: כל אחד בא עם ההגיגים שלו וכל אחד חי לו את החיים שלו ויש את האהבות ושנאות.

איתן כבל: כל הנקודה היא לנסות עד כמה שניתן להרחיק.

איתן כבל: להרחיק עדות.

איתן כבל: דרך אגב, זה יכול מימין או משמאל.

איתן כבל: זאת לא שאלה פוליטית, זאת שאלה מקצועית גרידא.

איתן כבל: לכן אני סבור שהנקודה הזאת היא הנותנת.

איתן כבל: היא מתחילת הדרך.

איתן כבל: או שהיא תיצור את הסדר שישבור בסוף את הכול או שהיא הדבק שלאחריו יקשה על כל אחד מאיתנו לבוא ולצאת נגד משהו ברשות.

איילת שקד: קודם כל, למייק בלאס.

איילת שקד: אם אתה זוכר, היית בוועדה שלי.

איילת שקד: אתה ואני חשבנו אחרת מהחלטת הממשלה וקיבלנו את עמדתך.

<מייק בלאס: זאת הסיבה שבאתי פעם שנייה, הניסיון הטוב מהפעם הקודמת.

איילת שקד: אפשר לשנות.

איילת שקד: אני שונאת מאוד.

איילת שקד: בעיניי זה כן זלזול בפוליטיקאים.

איילת שקד: אני לא חושבת שנשיא בית המשפט העליון יכול למנות את ראש ועדת האיתור בצורה נקיה יותר משר התקשורת.

איילת שקד: מה גם שכמובן שר התקשורת לא יכול למנות חבר מרכז.

איילת שקד: הוא צריך למנות שופט עליון או מחוזי בדימוס.

איילת שקד: מכיוון שאנחנו סומכים על השופטים שלנו, אני לא רואה סיבה למה שר התקשורת, שהוא גם אמון על הנושא הזה ומבין בנושא הזה, לא יכול למנות שופט מחוזי או עליון בדימוס וזה צריך להיעשות על-ידי מיהו אחר.

איילת שקד: אני חושבת שזה עוד חלק מחולשת הרשות המבצעת למול הרשות השופטת באם יתנו את זה לרשות השופטת.

איילת שקד: בעיניי, זה חייב להישאר אצל הרשות המבצעת.

איילת שקד: אפשר לדבר האם זה צריך להיות בפורום של הממשלה או שר התקשורת אבל אני חושבת שזה די הגיוני שזה יהיה שר התקשורת.

עיסאווי פריג': איתן ואחרים הביאו כל מיני תיאורים כמו המפץ הגדול ועוד.

עיסאווי פריג': אני אומר לכם חברים ולך גברתי היושבת ראש, ששר האוצר יאיר לפיד נכח בפתיחת הדיונים על החוק הזה, הוא התגאה במשפטים וחזר עליהם במשפטים עוד יותר ספרותיים.

עיסאווי פריג': הוא השתמש בחומה סינית בין הפוליטיקה לבין השידור.

עיסאווי פריג': לא תהיה דריסת רגל לפוליטיקה בתוך.

עיסאווי פריג': כל מטרתו של החוק הזה ואחת המטרות החשובות היא להפריד את הפוליטיקה מהשידור הציבורי ולתת כמה שיותר עצמאות.

קארין אלהרר: מה הצעתך?

עיסאווי פריג': הצעתי היא שמינוי ראש ועדת האיתור תהיה בידי נשיא בית משפט עליון כי אני חושב שאנחנו משדרים לציבור ומיישמים הלכה למעשה את מטרת החוק.

עיסאווי פריג': מה שאנחנו מנהלים עכשיו זה כמו לחרוש ולהדק את מה שעשיתי או לתת מתווה אחר.

עיסאווי פריג': לגבי מה שאמרה חברת הכנסת שקד.

עיסאווי פריג': יש תחושה של שלטון נצחי של חברת הכנסת שקד והימין.

עיסאווי פריג': אני מתאר לעצמי, אם שר התקשורת היה ממפלגה אחרת, לא היית משתמשת באותם מילים.

עיסאווי פריג': תרבות החוק במדינת ישראל ואצלנו צריכה להיות אחידה, לא משנה מי עומד בשלטון, אם זה ליכוד, עבודה, מרצ, לא משנה.

עיסאווי פריג': תרבות החוק צריכה להיות אחידה.

עיסאווי פריג': אני לא עושה חוק לאנשי שלומי.

עיסאווי פריג': היום נמצא השר גלעד ארדן מהליכוד עם השקפות פוליטיות איקס.

עיסאווי פריג': מחר זה ישתנה ויבוא איתן כבל או עיסאווי פריג' עם השקפות אחרות.

עיסאווי פריג': אנחנו כאן דנים בחוק שישמש לכלל האוכלוסייה.

עיסאווי פריג': אני מבקש שנצא מהקופסה ונחשוב לטובת הרעיון והמטרה שלשלמה התכנסנו.

עיסאווי פריג': השר הביא את החוק הזה שהוא מחויב מציאות.

קארין אלהרר: אני רוצה להציע.

קארין אלהרר: אני לא חושבת שיש מחלוקת בחדר הזה שיש רצון להוציא מוטיבים שחזרו על עצמם.

קארין אלהרר: בגלל זה גם יש את המקום של ועדת האיתור והשר יביא רק את יו"ר ועדת האיתור.

קארין אלהרר: יש כן רצון לניתוק מהפוליטיקה.

קארין אלהרר: אני מציעה הצעת פשרה, שהשר ימנה בהתייעצות עם נשיא בית משפט העליון, במקום בהתייעצות עם שרת המשפטים.

איילת שקד: מה הקשר פה לרשות השופטת?

עיסאווי פריג': למה את פוחדת מהרשות השופטת?

איילת שקד: אני לא פוחדת.

איילת שקד: אתה חושב שאני מעדיפה באופן אישי את ציפי לבני על אשר גרוניס?

איילת שקד: לא.

איילת שקד: אני פשוט חושבת שצריך להשאיר כוח מסוים לרשות המבצעת.

עיסאווי פריג': היא מיישמת את החוק שאנחנו עומדים לאשר.

איילת שקד: אני ממש לא מעדיפה אם זאת ציפי לבני או אשר גרוניס.

קארין אלהרר: איילת, אני עדיין חושבת שהשר הממונה הוא זה שצריך להחליט.

קארין אלהרר: אני כן חושבת שכדי למנוע את החשש שאני לא תמיד מצליחה להבין עד הסוף - - -

<קריאה: מה החשש?

<קריאה: ממה מפחדים פה?

עיסאווי פריג': מההיסטוריה מפחדים, מניסיון העבר מפחדים.

איילת שקד: למה השופט אשר גרוניס עדיף על ציפי לבני.

קארין אלהרר: אבל אנחנו לא עושים את זה חוק פרסונלי.

איילת שקד: לא משנה, אני נותנת דוגמה.

איילת שקד: למה השופט אשר גרוניס עדיף על השרה ציפי לבני?

איתן כבל: זה לא ציפי לבני או מחר שר כזה או אחר.

<גדי בן יצחק: שופטת בדימוס היתה פה ואמרה שנשיא בית המשפט העליון מכיר את משפחתו, 320 שופטים, יותר טוב מאחרים.

<גדי בן יצחק: היא לא אמרה שאין להם דעות פוליטיות.

<גדי בן יצחק: היא אמרה לנו שכדי לדעת מה הם חושבים צריך לקרוא את פסקי הדין שלהם.

<גדי בן יצחק: הוא פשוט מכיר אותם יותר טוב והוא לא בנגיעה ישירה.

<גדי בן יצחק: זה כל מה שהיא אמרה.

איתן כבל: זה לא קשור אם הוא יודע או לא יודע את פסקי הדין שלהם.

איתן כבל: העניין של מראית עין היא כל הסיפור.

איתן כבל: שר תקשורת יכול לבחור על פניו מועמד - - -

איילת שקד: בית משפט עליון מתערב בוועדות איתור?

איילת שקד: זה לא סביר.

קארין אלהרר: הרבה פעמים זה קורה.

קארין אלהרר: אני באמת חושבת.

קארין אלהרר: יהיה פה עירוב של שתי רשויות, גם של הרשות המבצעת וגם של הרשות השופטת.

קארין אלהרר: ההצעות ששמענו בדיון הקודם, בעיניי היו מרחיקות לכת.

קארין אלהרר: בכל זאת יש שר ממונה על הסיפור הזה.

קארין אלהרר: השר הממונה הוא זה שצריך להחליט.

קארין אלהרר: אני חושבת, כמו שאמר חבר הכנסת כבל, להרחיק את הטענה שגם אם היא לא נכונה, אפילו למראית העין, אנחנו צריכים שתהיה פה עירוב של עוד רשות.

קארין אלהרר: זאת הצעתי.

קארין אלהרר: כמובן משרד התקשורת יחליט אם ההצעה מקובלת עליו.

גלעד ארדן: לא הייתי הולך להגיד את הדברים האלו לגבי בית המשפט העליון אלמלא זה הוכנס על-ידי ההצעות.

גלעד ארדן: השופטת דורנר היתה כאן בדיון הקודם.

גלעד ארדן: היא אמרה את הדברים ביושר רק היא לא שמה לב, תוך כדי שהיא אומרת אותם, שגם היא איכשהו קשורה לעניין הזה.

גלעד ארדן: היא אמרה שלכל שופט יש עמדה אישית.

גלעד ארדן: דרך אגב, לשופטים יש גם מאוויים אישיים ולא רק עמדה לגבי עניני היום.

גלעד ארדן: נגיד, הם רוצים לרוץ להיות נשיאים, הם פונים לקבל תמיכה מחברי הכנסת.

גלעד ארדן: הם רוצים להיות יו"ר אגודת עיתונאים, הם רוצים להיות בוררים.

גלעד ארדן: יש להם גם כן מאוויים משלהם.

גלעד ארדן: גם הם בני אדם.

גלעד ארדן: נכון, מייק?

גלעד ארדן: אני לא טועה בעניין הזה.

גלעד ארדן: יש איזה דבר מוזר בכך שעל השופט שאני אמנה, לכאורה, או עיסוואי כשיהיה שר התקשורת, עליו אי-אפשר לסמוך שהוא ינהל הליך מקצועי, שקוף, מאוזן, שיביא בסוף לתוצאה של דירקטוריון, שגם מכיל את הכישורים.

גלעד ארדן: בואו לא נתעלם, יש כאן גם תפקיד ציבורי.

גלעד ארדן: אני לא מתבייש לומר אותו, הוא מופיע בסעיף 7: "לשקף את כל חלקי החברה הישראלית".

גלעד ארדן: לי כשר שממונה על הגוף הזה, המנגנונים שנוצרו כאן נוצרו כדי שאני לא אוכל להתערב בניהול היום יומי ולא אוכל לאיים שם על אנשים שלא עושים את מה שאני רוצה או להדיח אותם.

גלעד ארדן: אני מזכיר שהיום יש לי את הסמכות להביא לממשלה להדחה.

גלעד ארדן: היום יש לי את הסמכות למנות את כל חברי המליאה מהראשון ועד ה-31 האחרון ולהחליט מי מהם יהיה חבר בוועד המנהל.

גלעד ארדן: אני באמת חושב שזה לא הדבר הנכון ולכן הוקם כאן הגוף החוצץ.

גלעד ארדן: אבל כשמסתכלים על האחריות אל מול כלל הציבור – זאת השקפת עולם.

גלעד ארדן: אני ממליץ לקרוא את ספרו של פרופסור דניאל פרידמן.

גלעד ארדן: לשופט שיושב בדין אין אחריות בעניין הזה.

גלעד ארדן: הוא לא צריך להיבחר.

גלעד ארדן: הוא לא נותן דין וחשבון לכלל הציבור האם הגוף החדש באמת יבטא את ההשקפות של כלל חברי החברה הישראלית, דתיים, ערבים, חרדים, עניים, עשירים, פריפריה ומרכז.

גלעד ארדן: אותו דבר גם נשיא בית המשפט העליון.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד, גם נשיא בית המשפט העליון, מעבר למאוויים שיכולים להיות לו לאחר פרישתו, גם הוא רוצה שהגוף הזה יסקר אותו ואת פעילותו כנשיא בית משפט עליון.

גלעד ארדן: גם הוא רוצה שהגוף הזה יסקר טוב את מערכת המשפט.

גלעד ארדן: מה, הוא חף מהשיקולים הללו?

גלעד ארדן: רק ההבדל הוא שאני אתן דין וחשבון בסוף הקדנציה איך תפקיד הגוף הזה והוא לא נבחן על העניין הזה.

גלעד ארדן: הוא חוזר להמשיך ולדון ולקיים דיונים והוא נבחן על איכות השפיטה שלו.

גלעד ארדן: לכן אני חושב שאם אפשר לסמוך – הסכמתי כאן על שופט שהגיע לגיל 70 וסיים את כהונתו.

גלעד ארדן: ברור ששופט כזה, ממחוזי או עליון, יש לו את השם הטוב שלו.

גלעד ארדן: כמו שאיילת אמרה, אין שום יתרון לזה שמי שממנה אותו זה מישהו שחף מכל אחריות איך הגוף הזה בסופו של דבר יתפקד לביני כשר תקשורת, שיש לי אחריות אל מול הציבור, מה קורה בשוק התקשורת.

גלעד ארדן: אני חושב שיש הבדל ואני חושב שלי יש את האחריות בעניין הזה על התוצאה הסופית שהציבור יוכל לשפוט אותה.

איתן כבל: ב-20 השנים האחרונות התפתחה מאוד החקיקה באופן שבו ממנים.

איתן כבל: רק ישו נולד מרוח הקודש וגם על זה יש ויכוח.

איתן כבל: בסופו של דבר זה היה תהליך שנבע לאורך כל הדרך מפעולה של השלטון המרכזי, כל אחד בתורו.

איתן כבל: הרי ההתנפלות לא נולדה סתם כך.

איתן כבל: אני כל-כך מתחבר למה שאתה אומר מכל הלב.

איתן כבל: צר לי, זה גם מפריע לי, שאנחנו מתייחסים למי שאנחנו ממנים באופן הזה.

איתן כבל: האמת היא, אני חושב שההצעה שהציעה – שוב, אני האחרון שחושב ששופטים עליונים או שופטים בכלל, אני פוגש אותם גם אחרי שהם ירדו מכס השיפוט.

איתן כבל: לפעמים אני חושב שחלק מהתיקים צריך לפתוח מחדש אבל זה דיון אחר.

איתן כבל: זה לא מהמקום הזה.

איתן כבל: בסופו של עניין זה יצירת בלנס.

איתן כבל: לא צריך לקחת את זה למקומות של שבירת הדמוקרטיה ואי אמון בממשלה.

איתן כבל: לשרים יש עוד כל-כך הרבה מה לעשות כשרים.

איתן כבל: לכן אני אומר שההצעה שאת מציעה, שבה ייווצר אותו איזון, הוא באמת רק מראית עין.

איתן כבל: זה לא אומר ששר לבדו לא יכול לקבל החלטה טובה לאין שיעור מהחלטה של שופט עליון עם עוד שניים נוספים לפניו.

איתן כבל: לכן זה רק כדי לייצר את אותה תחושה שלא שוברת לגמרי את הכלים.

איתן כבל: אני חושב שאפשר להתחבר להצעה שאת מציעה, היא מייצרת סוג של בלנס.

<רותם אברוצקי: אנחנו נמצאים בפני מה שאני רואה אותו כסעיף האמת של כל החוק הזה.

<רותם אברוצקי: הכוונה וההצהרה היתה, לנתק בין השידור ובין הפוליטיקה.

<רותם אברוצקי: למראית עין יש משקל מאוד חשוב – פעם קראתי שהרבנות הצבאית אסרה על הגשת קרמבו לאחר ארוחת צהריים רק בגלל מראית עין של חלבי.

<רותם אברוצקי: מראית עין היא דבר מאוד חשוב.

<רותם אברוצקי: אני שואל אותך, אדוני השר, האם הוטל וטו ממשרד ראש הממשלה על הסעיף הזה?

<רותם אברוצקי: זה הסעיף שבעצם בוחן את כל הניקיון של כל החוק שאנחנו ניצבים בפניו ברגע זה.

<רותם אברוצקי: למראית עין, קח צעד אחד אחורה, לא קרה שום דבר.

<רותם אברוצקי: הרי לא אתה ולא אני נישאר כאן לנצח.

<רותם אברוצקי: אפשר ללכת רגע אחד אחורה.

גלעד ארדן: נורא מוזר כי בתחילת הדרך חשבתי שמשרד ראש הממשלה, לתפיסתך, מרוצה מהמצב הקיים ורוצה לשמר אותו.

גלעד ארדן: אז איך עכשיו אנחנו - - -

<רותם אברוצקי: זאת בדיוק הנקודה.

<רותם אברוצקי: דיברה כאן השופטת דורנר על זהותו של השופט.

<רותם אברוצקי: יש שופטים בכל מיני צבעים ובכל מיני טעמים ובוודאי - - -

גלעד ארדן: אם הנשיא היה סולברג, מה היית אומר?

<רותם אברוצקי: אין לי שום בעיה אם סולברג.

<רותם אברוצקי: אני אקשה אפילו יותר מזה.

גלעד ארדן: יש לך בעיה עם שרים.

גלעד ארדן: לשופט יש דם כחול?

<רותם אברוצקי: קראתי את הפרוטוקול של ועדת לנדס.

<רותם אברוצקי: בוועדת לנדס דיברו רק על שופט עליון ופתאום השחלנו גם שופט מחוזי.

<רותם אברוצקי: זה מגדיל מאוד את הרזרבואר של מגוון הדעות שהשר בוחר.

<רותם אברוצקי: זה הכול.

קארין אלהרר: רותם, גם השופטת דורנר שבאה מטעמכם, אמרה בצורה הברורה ביותר, שאי-אפשר היה לפרש אותה, שגם לשופט יש דעות ויש רצונות.

<רותם אברוצקי: נכון ואני סומך יותר על נשיא בית המשפט העליון.

<יאיר טרצ'יצקי: אין בעיה עם הדעות והעמדות של השופטים אבל ברגע שמתחילים את כל הפירמידה הזאת מנשיא בית המשפט העליון, שהוא לא צריך להיבחר שוב, הוא לא כפוף לראש הממשלה - - -

קארין אלהרר: סליחה.

קארין אלהרר: נשיא בית המשפט העליון צריך שהפסיקה שלו תהיה גם מקובלת על העם ולא יתנגדו לה.

קארין אלהרר: עם כל הכבוד, גם הוא רוצה תקשורת אוהדת.

קארין אלהרר: אני לא מקבלת את הדבר הזה.

עיסאווי פריג': את לא יכולה לתת את ההשוואה הזאת.

<יאיר טרצ'יצקי: בסופו של דבר, אחת הרעות - - -

<גדי בן יצחק: הוא לא נבחר כל 4 שנים.

<גדי בן יצחק: הוא נבחר פעם אחת וסיים את שלו.

<יאיר טרצ'יצקי: אני חושב שאחת הרעות החולות של רשות השידור היה החיבור לפוליטיקאים.

<יאיר טרצ'יצקי: זה אחד הדברים שהכי מפחיד את הציבור והכי מפחיד את העיתונאים.

<יאיר טרצ'יצקי: אני חושב שצריך לעשות פה אקט ולו רק סמלי, ואני לא חושב שהוא רק סמלי, לבוא ולהגיד שהפירמידה תתחיל מאדם שאינו תלוי פוליטית.

<יאיר טרצ'יצקי: אני לא מבין מה כל-כך קשה.

<יאיר טרצ'יצקי: בסופו של דבר כל מה שהוא עושה, הוא בוחר את השופט שיתחיל את כל יתר ההליך.

<יאיר טרצ'יצקי: למה ההתעקשות שזה יבוא מהדרג הפוליטי?

קארין אלהרר: תודה.

<רותם אברוצקי: לכן אנחנו מציעים שנשיא בית המשפט העליון הוא שימנה את ועדת האיתור, כפי שהציע המכון הישראלי לדמוקרטיה.

<רותם אברוצקי: אני מפנה לחברת הדעת של פרופסור קרמניצר והדוקטור תהילה שוורץ-אלטשולר שהוגשה ליו"ר הוועדה.

<רותם אברוצקי: כמו כן יש לקבוע כי לחברי ועדת האיתור לא יהיה קשר משפחתי לאיש מעובדי תאגיד השידור.

<רותם אברוצקי: ראוי גם לקבוע כי חברי ועדת האיתור יעברו את המסננת של הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה.

<רותם אברוצקי: לגבי נציג ציבור מתחום תקשורת מוצע שיתמנה בהמלצת מועצת העיתונות או אגודות העיתונאים.

<רותם אברוצקי: צריך להיות שם גם נציג ציבור מתחום התקשורת.

איתן כבל: בגדול אני איתך אבל אתה מייצר פה סוג של הטעיה.

איתן כבל: אתה עכשיו מסדר לעצמך את התבניות.

איתן כבל: אתה מציע את המיטה לפי מידותיך.

<רותם אברוצקי: אני לוקח חזרה את הסעיף הזה.

<רותם אברוצקי: לכן, במקום סעיף קטן א' יבוא: "תמונה ועדת איתור שתפקידה למנות את מועצת תאגיד השידור הציבורי.

<רותם אברוצקי: במקום הרישא של סעיף קטן ב' יבוא: "ועדת האיתור תהיה בת 3 חברים והם...." במקום פסקה 1 בסעיף קטן ב' יבוא: "שופט בדימוס של בית משפט העליון שימנה נשיא בית המשפט העליון והוא יהיה היו"ר".

<רותם אברוצקי: "נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום התקשורת הכתובה או המשודרת שימנה יושב ראש ועדת האיתור".

<רותם אברוצקי: כתבנו כאן: "בהמלצת מועצת העיתונות" אבל הוא לא חייב להתייחס, קיבלתי את הטענה של חבר הכנסת כבל.

<רותם אברוצקי: בסוף סעיף קטן ג' יבוא: "או מי שיש לו בשעת מינויו קשר משפחתי לעובד בתאגיד השידור".

<רותם אברוצקי: יתווסף סעיף קטן ה': "מינויים של חברי ועדת האיתור יהיה כפוף להליך בדיקה של הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה".

<תמנה עורב: אני רוצה להגיד שהתייעצתי עם הממונה על מעמד האישה ברשות השידור ואני רוצה להציג כאן הסתייגות מגדרית, שאנחנו רוצים שתמונה ועדה על-פי חוק כדי לבדוק את העניינים המגדריים.

קארין אלהרר: נדמה לי שכבר שמעתי את הטענה הזאת.

<תמנה עורב: נכון ואנחנו גם נחזור על זה שוב.

<תמנה עורב: לפי הבנתי יש חוק.

עיסאווי פריג': אני העליתי את זה גם בשבוע שעבר.

עיסאווי פריג': אני חושב שהחוק צריך לעבור דיון גם בוועדה למעמד האישה כדי לקחת את כל ההשלכות.

עיסאווי פריג': אני העליתי את זה ואנחנו עוד נדבר על זה רבות.

עיסאווי פריג': מלבד ההצעה שהצעתי לגבי המינוי של שופט עליון במקום השר, אני מעיין בסעיף 28ב(2) ו-(3): "נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום התקשורת".

עיסאווי פריג': בסעיף 3: "מומחיות בתחום כלכלה או ניהול".

עיסאווי פריג': אני עוסק בתרבות, בערכים.

עיסאווי פריג': אני מפחד להזכיר את המילה בהרבה מהסעיפים המהותיים.

עיסאווי פריג': מה מפריע לי שנציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום כלכלה או ניהול או תרבות.

עיסאווי פריג': אני עוסק בתרבות, בהעברת ערכים.

עיסאווי פריג': כל דבר אני משתדל לתחום החשבות, הכספים, שהיא בעל הבית, והיא קובעת כל דבר.

עיסאווי פריג': אני שוכח לשם מה יש שידור ממלכתי.

עיסאווי פריג': אני מציע שבאחד מהסעיפים, בסעיף 3, יבוא: "נציג ציבור על במעמד או מומחיות בתחום הכלכלה, או הניהול או התרבות".

רינה פרנקל: זאת הערה טובה.

איתן כבל: אני מבין לחלוטין את מה שאתה אומר אבל זאת חרב מתהפכת.

איתן כבל: לתרבות יש מנעד רחב מאוד ולכל אחד יש את הזווית שלו.

<יורם בן דוד: אני רק רוצה לחזק את העניין שאמר חבר הכנסת עיסוואי.

<יורם בן דוד: אין מחלוקת ששופט צריך להיות ואין מחלוקת שצריך להיות מישהו מתחום התקשורת והכלכלה.

<יורם בן דוד: אנחנו מדברים על גוף שעומד על שתי רגליים ואני מצטט את השר.

<יורם בן דוד: "שתי רגליים מרכזיות, אחת זה רגל תקשורתית עיתונאית והשנייה היא רגל תרבותית.

<יורם בן דוד: זאת פלטפורמה תרבותית ממדרגה ראשונה במדינת ישראל".

<יורם בן דוד: לכן לא יעלה על דעתנו שלא יהיה איזה ידע תרבותי או התמחות בתחום התרבות למי מחברי הגוף שממנה את חברי המועצה.

<יורם בן דוד: תודה.

<אלי פולק: אינני מבין מדוע המילה פוליטיקה נחשבת כמילה בת ארבע אותיות.

<אלי פולק: במדינה דמוקרטית הפוליטיקאי אחראי על הכסף שאני משלם על רשות השידור.

<אלי פולק: משלם המיסים מממן את הרשות.

<אלי פולק: הוא מצפה שהכסף שלו ינוצל למטרות שהוא רוצה אותן.

<אלי פולק: לשם כך הוא בוחר בנציגים.

<אלי פולק: לשם כך הוא בוחר בשרים ובממשלה.

<אלי פולק: לכן הממשלה היא זאת שחייבת לבצע מדיניות והמדיניות הזאת גם נוגעת לתחום התקשורת.

<אלי פולק: לא רק שאני לא מבין, אני חושב שזה לא נכון, המנטרה הזאת שאומרת שצריך לנתק את הפוליטיקה מהתקשורת.

<אלי פולק: אי-אפשר לנתק את הפוליטיקה מהתקשורת כי גם התקשורת עצמה יש לה פוליטיקה, כי גם לתקשורת עצמה יש עמדות.

<אלי פולק: לעומת זאת, זה השר הממונה שהוא אחראי לרשות.

<אלי פולק: אם הרשות לוקה במשהו הוא אחראי ולכן הוא גם כן אחראי על המבנה שלה.

<אלי פולק: לכן אנחנו חושבים שזה לא נכון שמנתקים בצורה כל-כך גורפת את הרשות המבצעת מרשות השידור או מכל רשות אחרת.

<אלי פולק: לכן החלטה שצריך למנות שופט שהוא ממנה את שני חברי ועדת האיתור הנוספים, לא נראית לנו כנכונה.

<אלי פולק: אין שום סיבה שבעולם שהשר לא ימנה את שלושת חברי ועדת האיתור.

<אלי פולק: יתרה מכך.

<אלי פולק: אנחנו לא מבינים למה צריך דווקא את שר התקשורת ושר המשפטים.

<אלי פולק: מה יש?

<אלי פולק: שר החוץ שממונה על הסברה אין לו מה לומר על רשות השידור?

<אלי פולק: יש שר שממונה על התקשורת - - -

קארין אלהרר: מה הצעתך, אדוני?

<אלי פולק: לכן ההצעה שלנו היא מאוד ברורה.

<אלי פולק: מי שממנה צריך להיות השר האחראי מטעם הממשלה, בין שזה שר התקשורת ובין אם זה שר אחר שממונה על-ידי הממשלה לנושא.

גלעד ארדן: אולי תסביר לו איך שר המשפטים מגיע תמיד.

גלעד ארדן: הרי אין חובה בחוק ששר המשפטים יהיה הצדיק מספר אחד.

גלעד ארדן: היו שרי משפטים שהורשעו גם.

גלעד ארדן: פשוט שר משפטים משתתף בכתיבת חוקים.

גלעד ארדן: לו אין בעיה של אינטרסים אישיים אז מידי פעם נכנסים גם אנשי משרד המשפטים.

<אלי פולק: אנחנו מציעים למחוק את הסעיף שאומר "בהסכמת שר המשפטים".

<אלי פולק: אנחנו מבקשים שבמקום ש"נציג ציבור שימנה יו"ר ועדת האיתור", יבוא: "נציג ציבור שימנה השר הממונה".

<אלי פולק: אותו דבר לגבי סעיף 2 ואותו הדבר לגבי סעיף 3.

<אלי פולק: אני חושב, למשל, שאין שום סיבה בעולם שאדם שהיה בעבר יו"ר מועצת המשדר הציבורי, הוא אדם שכבר נגמרו לו האינטרסים, הוא גם יכול לכהן.

<אלי פולק: לכן הניסוח שאנחנו מבקשים - - -

קארין אלהרר: פרופסור פולק, כבר אמרת מה הניסוח.

<אלי פולק: על הדבר הזה לא אמרתי.

<אלי פולק: באמת, אני לא מבין - - -

איתן כבל: פרופסור פולק לא דיבר כמעט כל הדיון, תני לו את החלק שלי.

קארין אלהרר: אתה כבר השתמשת בחלק שלך, חבר הכנסת פולק.

<אלי פולק: אני ממש לא מבין מדוע כל פעם שאני מנסה לדבר קוטעים אותי.

<אלי פולק: אני חושב שיש פה דבר שאני לא מצליח להבין אותו ולרדת לסוף דעתו.

<אלי פולק: אני יודע שאני מדבר לרוב שטויות אבל לפעמים לא לגמרי.

<אלי פולק: אני גם מנסה להיות תמציתי ולדבר לגופו של עניין.

<אלי פולק: אני חושב שהדעה שאני מביא אותה לא הובעה כאן בוועדה וחשוב שהיא תיאמר גם אם היא לא מתקבלת בסופו של דבר.

<אלי פולק: אני חושב שיו"ר הוועדה צריך להיות "אישיות בעלת שיעור קומה ציבורי אשר הגינותו אינה מוטלת בספק", נקודה.

<אלי פולק: לא להוסיף מעבר לזה ולא לעשו פה אליטיזם שהוא לא במקום, בוודאי לא במערכת דמוקרטית.

<ברוך אסקרוב: מינוי על-ידי פוליטיקאי לא חייב להיות מינוי פוליטי.

<ברוך אסקרוב: למשל, יצחק לבני מנכ"ל מעולה, מונה על-ידי השר הממונה.

<ברוך אסקרוב: אבל היום המציאות של השרים ולפעמים צריך לעזור להם להישמר - - -

גלעד ארדן: מה עם מוטי קירשנבאום?

<ברוך אסקרוב: אני בכוונה הרחקתי.

<ברוך אסקרוב: יש היום מציאות גם של השרים, של פריימריס, של מרכזי מפלגות והם נלחצים.

<ברוך אסקרוב: צריך לעזור להם על-ידי אמצעי התגוננות מול הלוחצים וכאן הפיצול הוא טוב.

<ברוך אסקרוב: דבר שני.

<ברוך אסקרוב: אני רוצה להדגיש.

<ברוך אסקרוב: כשהשופטת דורנר תיארה את עניין השופטים היא הבחינה בין שופט בדימוס שהשתחרר לאג'נדה הפרטית שלו לבין שופט מכהן.

קארין אלהרר: אתה יודע שאג'נדה פרטית שלו יכול להיות אפילו יותר בעייתית כי הוא עוסק בבוררויות וכדומה.

<ברוך אסקרוב: בדיוק.

<ברוך אסקרוב: לכן אני חושב שהיא כיוונה אל שופט מכהן ולא אל שופט בדימוס.

קארין אלהרר: לא, היא אמרה ששופט מכהן לא יסכים.

<ברוך אסקרוב: אז יש את הנשיא.

קארין אלהרר: יש הצעה?

<ברוך אסקרוב: למשל, נשיא המדינה שהוא דמות ממלכתית.

<ברוך אסקרוב: לעומת זאת, שופט מחר צריך אולי לדון בבגצ בנושא של מי שהוא מינה אותו.

<ברוך אסקרוב: לעומת זאת, אם נשיא בית המשפט העליון חוצה את הקו – זה היבט, הכול זה איזונים.

<ברוך אסקרוב: הוא חוצה את הקו ומתערב בניהול, מחר הוא צריך לדון בבגצ שהוגש נגד מי שהוא מינה.

<ברוך אסקרוב: במובן מסוים הוא כבר לא בלתי תלוי.

גלעד ארדן: נתת עוד עילה למה זה לא טוב שהוא ימנה את יו"ר הוועדה.

<ברוך אסקרוב: נתתי היבטים לתוך כל הדיון המעניין שנוצר כאן.

<ברוך אסקרוב: אבל תזכור, כבוד השר, את ההערה הראשונה של העזרה שהשר זקוק לה כדי להגן מפני לחצים מבית.

קארין אלהרר: ההערות נשמעו.

קארין אלהרר: המשרד יגיע עם הצעה שלוקחת בחשבון את ההערות.

קארין אלהרר: סעיף 29.

<חגית ברוק: "איסור זיקה 29.

<חגית ברוק: לא ימונה לוועדת האיתור ולא יכהן בה: מי שיש לו זיקה אישית או עסקית לשר משרי הממשלה, מי שעוסק בפעילות פוליטית או בפעילות מפלגתית, מי שעסק בפעילות פוליטית בחמש השנים שקדמו למועד הצגת המועמדות או מי שעסק בפעילות מפלגתית בשבע השנים שקדמו למועד האמור.

<חגית ברוק: "

<דנה נויפלד: זה אותו סעיף שנדון לעניין חברי המועצה.

<דנה נויפלד: אותו סעיף שחל על חברי מועצה מבחינת היעדר איסור הזיקה שלהם הוא חל גם פה.

<אתי בנדלר: אני מזכירה לך ששם אמרתם שאתם תשקלו להוסיף - - - דיברנו על זיקה לנושא משרה אחר בתאגיד השידור.

<אתי בנדלר: אולי הגיע לשקול את זה.

<דנה נויפלד: יש סעיף ניגוד עניינים שנבדק בכל מקרה דרך סעיף 60א.

<דנה נויפלד: אני מקבלת את ההערה שלמרות שזה לא נדרש - - -

גלעד ארדן: אולי גם לעובדים של כל משדר אחר במדינה כי הוא אמור להתחרות גם בערוץ 2, 10.

גלעד ארדן: הרדיו יתחרה ברדיו האזורי ומפרסמים פוטנציאליים שיקנו חסויות שם.

גלעד ארדן: אין לזה סוף.

<אתי בנדלר: אני לא מבינה את התשובה של אדוני.

גלעד ארדן: הרצון פה הוא שאלה שהם בוועדת איתור לא ינסו להשביע את רצונו של השר.

גלעד ארדן: אבל אני לא חושב עכשיו שצריך להרחיב את הזיקות של חברי ועדת האיתור על כל מי שבמדינת ישראל יכול להיות לו איזה אינטרס אל מול התאגיד הזה.

<אתי בנדלר: אני מציעה שהשר ישקול בכל זאת האם ראוי שיתמנה לוועדת איתור מי שבן זוגו הוא חבר המועצה המכהנת, או שהוא מנכ"ל תאגיד השידור.

<אתי בנדלר: יכול להיות שראוי לשקול אם זה ראוי או לא ראוי לשקול.

<אתי בנדלר: דבר שני.

<אתי בנדלר: אין כאן שום הוראה לגבי בדיקת הזיקות - - -

גלעד ארדן: לדעתך, לשופט אין שיקול בעניין הזה על הנראות הציבורית?

<אתי בנדלר: לגבי כל ממונה יש מי שבודק את הזיקות שלו, יש ועדה שבודקת את הזיקות שלו וניגוד עניינים.

<אתי בנדלר: כיוון שאת השופט השר ממנה, אז הוא כמובן ייבדק בהתאם להנחיות החלות על מינוי של שרים לוועדות.

<אתי בנדלר: אבל אני לא בטוחה שיש מי שיבדוק את ניגודי העניינים של מי שהשופט ממנה.

<אתי בנדלר: לזה ביקשתי התייחסות.

גלעד ארדן: בשביל זה שמים שופט, בשביל שיבדוק.

<אתי בנדלר: אז אף אחד לא יבדוק?

<אתי בנדלר: אבל אין לו את הכלים.

<אתי בנדלר: איך השופט יבדוק את כל ניגודי העניינים של המועמדים שלו?

גלעד ארדן: השופט הוא זה שבוחר.

גלעד ארדן: חזקה עליו שהוא צריך להפעיל שיקול דעת בעניין הזה.

גלעד ארדן: יש דברים ששיקול הדעת הוא לא נטו שלו כי המחוקק אומר:

גלעד ארדן: אני רוצה – זאת ועדת ברנר כנראה, נכון?

גלעד ארדן: .

<דנה נויפלד: היא צודקת.

<דנה נויפלד: לא החלנו פה - - -

גלעד ארדן: אני מדבר על מי שיש לו זיקה אישית או עסקית לשר משרי הממשלה.

<קריאה: ועדת האיתור לא נבדקת.

<קריאה: היו"ר נבדק על-ידי היועץ המשפטי של השר ושני החברים כרגע לא נבדקים.

<דנה נויפלד: אין פה מנגנון.

גלעד ארדן: זאת הכוונה?

<אתי בנדלר: זה מה שניסיתי להבהיר, לא הצלחתי.

גלעד ארדן: זה היה דיון אחר.

גלעד ארדן: מקובל עלי שצריך מנגנון.

גלעד ארדן: הרחבת הזיקות הנבדקות למשהו שאני יכול למצוא לך אין סוף - - -

<אתי בנדלר: הערתי שתי הערות.

גלעד ארדן: אז לא דיברנו על אותו דבר.

<אלי פולק: סליחה, אפשר לשאול שוב את השאלה הקודמת, פוליטי ומפלגתי.

<אלי פולק: אני חושב שאת המילה פוליטי אפשר למחוק.

גלעד ארדן: אנחנו עוד צריכים לחזור עם העניין הזה.

קארין אלהרר: יש שאלה פתוחה מסעיף קודם.

<לואיז ספורטס: אני חושבת שצריך כן לקבוע איסור זיקה למי שנושא משרה בתאגיד הציבורי, שוועדת האיתור לא תמנה אותו.

גלעד ארדן: נושא משרה?

גלעד ארדן: ודאי, אני מסכים.

גלעד ארדן: יש הבדל בין נושא משרה לבין מישהו או מישהי שהוא בתפקיד זוטר.

<לואיז ספורטס: צריך לקבוע איזה סייג, נושא משרה בוודאי.

גלעד ארדן: דנה, תחזרו עם הצעה משופרת בעניין הזיקות ותציעו מי בודק.

קארין אלהרר: אנחנו לא נמשיך להקריא עוד סעיפים כי נשארו מספר דקות לסוף הדיון.

קארין אלהרר: אני חושבת שהיום התקדמנו בסעיפים שחבר איתן כבל קרא להם "המפץ הגדול".

קארין אלהרר: נעשתה התקדמות מרשימה.

קארין אלהרר: תודה לכולם.

קארין אלהרר: הישיבה נעולה.