ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 378, 2014-07-07 10:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב.

ניסן סלומינסקי: אני שמח על הופעתה של נגידת בנק ישראל בוועדה ושמח לארח אותה פה.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לציין, אולי בניגוד לאחרים הנגידה באמת מקפידה להופיע בוועדה לפחות שלוש פעמים בשנה כדי לתת סקירה כללית, ואם יש צורך – גם בנושאים ספציפיים.

ניסן סלומינסקי: זה דבר מבורך מאוד, בפרט שהנגידה, מעבר להיותה נגידת בנק ישראל, גם משמשת כיועץ הכלכלי של הממשלה ולכן גם נוכל דרכה לשמוע את עמדת היועץ הכלכלי לממשלה.

ניסן סלומינסקי: זה לא אומר שזה מה שהממשלה תעשה או עושה או עשתה, אבל לפחות נשמע גם את העמדה הזו.

ניסן סלומינסקי: עמדת בנק ישראל ככלל, ועמדת הנגידה בפרט, מאוד מכובדת בעינינו, כך שאנחנו נשמח לשמוע את הסקירה הכללית.

ניסן סלומינסקי: מה גם שיש הרבה מאוד נושאים על הפרק, גם נושאים פרטניים וגם אנחנו מתקרבים לתקציב ולכן חשוב מאוד לשמוע את העמדה של היועץ הכלכלי של הממשלה.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להזכיר, מה שמקובל אצלנו, שנשמע את כל הסקירה של הנגידה, מי שיש לו הערות ירשום אותן ואחר-כך כל אחד יקבל את הזמן המתאים לשאול ויהיה לנו מספיק זמן כדי שהנגידה תוכל גם לענות תשובות לכולם.

ניסן סלומינסקי: לכן אני מבקש מאוד לא להפריע באמצע הסקירה אלא לתת לנגידה להציג את כל התפיסה ואחר-כך כל אחד יוכל לדבר.

ניסן סלומינסקי: אראל מרגלית, אני מקבל אותך בשמחה.

ניסן סלומינסקי: אראל מרגלית חזר אלינו כחבר קבוע בוועדה במקום סתיו שפיר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תודה רבה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אציג בפניכם את תמונת המצב של המשק כפי שהיא נראית עכשיו וננסה להרחיב בכמה סוגיות שאני מניחה שיש לכם בהן עניין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הנושאים שאני מתכוונת לדבר עליהם הם קודם כול הסביבה המקרו כלכלית, אחר-כך המדיניות המוניטרית, איך אנחנו תופסים את המדיניות ומה השיקולים במדיניות כפי שהיא כרגע, כמה מילים על שוק מטבע החוץ, שכמובן מאוד מעסיק אותנו, יציבות פיננסית, ואחר-כך ממש בקצרה על המצב הפיסקלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נתחיל עם הסביבה המקרו כלכלית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל סקירה של התמונה המקרו כלכלית אצלנו בעצם מתחילה מהשאלה איפה נמצא העולם, משום שכלכלת ישראל, אנחנו משק קטן ופתוח ומאוד מושפע מן ההתפתחויות בעולם ולכן בעצם כדי להבין מה קורה אצלנו ומה צפוי צריך להבין איפה נמצא העולם מבחינת הצמיחה ולאן הוא הולך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם אנחנו מסתכלים על השקף הזה, אפשר להתמקד, מצד ימין רואים את הסחר העולמי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אולי המשתנה החשוב ביותר מבחינת ההשפעה שלו על כלכלת ישראל משום שהוא משקף את הביקוש שאנחנו רואים בפנינו לייצוא הישראלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שבשנים 2012-2013 הסחר העולמי צמח מעט מאוד, בסך הכול ב-3%, שזה נמוך מאוד היסטורית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השנה צפויה איזו האצה, קצת מעל 4%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מוכרחה להגיד שבחודשים הראשונים עוד לא רואים את הצמיחה אז לא לגמרי ברור שזה אכן יתממש, וצפויה האצה נוספת גם בשנה הבאה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה התרחיש הבסיסי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני צריכה פה לומר בסוגריים שהמוסדות הבינלאומיים בשנתיים האחרונות, בכל עדכון מעדכנים כלפי מטה את המצב הנוכחי ודוחים את ההתאוששות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז זאת תמונת העולם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שמעניין אותנו במיוחד הוא כמובן מה קורה בשווקים העיקריים שאליהם אנחנו מייצאים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה עדיין אירופה וארצות-הברית, שמייצגים בערך שני-שלישים מיעדי הייצוא שלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: באירופה המצב עדיין נראה די רע, למרות שהתחזית היא לצמיחה חיובית השנה, 1.2%, אבל בהחלט מאוד-מאוד מתונה, וגם בארצות-הברית, למרות שיש צפי להתאוששות, בינתיים הרבעון הראשון של השנה הצביע על התכווצות, וגם שם הצמיחה אמנם צפויה להשתפר אבל לאט ועדיין לא ממש רואים את זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מבחינת המשק הישראלי, אנחנו מצויים בצמיחה מתונה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנתון האחרון, על הרביע הראשון של שנת 2014, היתה צמיחה של 2.7%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט צמיחה מתונה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל כשאנחנו משווים למדינות המפותחות – עדיין צמיחה גבוהה יותר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מזה זמן אנחנו רואים צמיחה של בין 2.5%-3%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יחסית לפוטנציאל של המשק הישראלי זה בהחלט מתון, אבל שוב, מאוד קשור להתפתחויות הגלובליות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שקצת מטריד בנתון שראינו על הרביע הראשון הוא איזו התמתנות בצריכה הפרטית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הצריכה הפרטית במשך כל התקופה שמאז המשבר היתה מרכיב מייצב מאוד של הצמיחה בעוד שהייצוא סבל, בעיקר כתוצאה מההתמתנות בסחר העולמי, אבל אנחנו מעריכים שזה חולשה זמנית, ובכל זאת זה נושא שמטריד אותנו כשאנחנו מסתכלים על הנתונים האחרונים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שכבר ציינתי, הייצוא הוא מרכיב חשוב בצמיחה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשנתיים האחרונות הביצועים של הייצוא, בעיקר של ייצוא הסחורות, חלשים יחסית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתם יכולים לראות בקו הכחול שמזה כשנתיים ייצוא הסחורות הוא פחות או יותר יציב, עם תנודתיות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה קשור קודם כול למה שראינו בשקף הראשון, ההתמתנות בסחר העולמי, העובדה שהסחר העולמי בעצם מקרטע, אפשר לומר, אבל גם להתפתחויות בשער החליפין שקשורות לכך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ייצוא השירותים על פני כל התקופה ממשיך לעלות, ואלה החדשות הטובות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה גם משתקף במאזן התשלומים ובעובדה שיש לנו עודף במאזן התשלומים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז בסך הכול התמונה בייצוא היא של חולשה בסחורות והמשך הגידול בייצוא השירותים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שוק העבודה אצלנו נראה טוב, גם בהשוואה לעבר וגם בהשוואה בינלאומית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאתם רואים בשקף הזה, העמודות מייצגות את שיעור האבטלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שיעור האבטלה באוכלוסיית גילאי העבודה העיקריים, 25-64, עומד על סביבות 5%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שהוא המשיך לרדת לאחר עלייה לתקופה קצרה יחסית בשיא המשבר הפיננסי, ב-2009, והוא נמצא במגמת ירידה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אותה ירידה מתרחשת למרות ששיעור ההשתתפות בשוק העבודה – מה שאתם רואים כאן בקו הצהוב – ממשיך לעלות ושיעור התעסוקה עולה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך להדגיש פה שזה שונה מאוד ממה שקורה במדינות המפותחות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בארצות-הברית למשל ראינו לאחרונה ירידה בשיעור התעסוקה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: התצפית האחרונה היתה תוך גידול גם בשיעור ההשתתפות, אבל באופן כללי היתה שם ירידה גדולה מאוד בשיעור ההשתתפות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, אנשים פשוט עזבו את שוק העבודה מתוך הערכה שהסיכוי שלהם למצוא עבודה קטן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא מה שקורה אצלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אצלנו יש הצטרפות של אנשים לשוק העבודה, גם אוכלוסיות חלשות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אוכלוסיות שעדיין שיעורי ההשתתפות שלהן נמוכים מאוד מגיעות לשוק העבודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שהן נכנסות לשוק העבודה לא עם שכר גבוה, נכנסות מלמטה, אבל בכל זאת כשמסתכלים על הכנסה של המשפחה, היא בהחלט גדלה כאשר מספר המפרנסים למשק בית גדל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זו תופעה שאנחנו רואים לאורך זמן.

שלי יחימוביץ': איפה רואים כאן את העלייה בהכנסה של משפחה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו לא רואים את זה כאן אבל אתייחס לזה באחד השקפים הבאים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ציינתי את זה עכשיו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגיע לזה.

אלעזר שטרן: אבל זה המצב הטבעי, שאם יש עלייה בשיעור ההשתתפות בשוק העבודה אז יש ירידה בשיעור האבטלה.

שלי יחימוביץ': באבטלה – כן, אבל לא בהכנסה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חברת הכנסת יחימוביץ', להכנסה אתייחס מאוחר יותר.

אלעזר שטרן: את אמרת שזה בניגוד?

אלעזר שטרן: חוץ מארצות הברית.

אלעזר שטרן: אבל בסך הכול זה היה צפוי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאשר שוק העבודה נמצא במצב טוב יחסית אז בדרך כלל רואים ירידה בשיעור האבטלה וכניסה של אנשים לשוק העבודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש מקרים שבהם הירידה בשיעור האבטלה נובעת מפרישה של אנשים משוק העבודה.

ניסן סלומינסקי: מתוך ייאוש.

ניסן סלומינסקי: וזה כולל פה את כל האוכלוסיות.

גילה גמליאל: העלייה בשיעור התעסוקה מתייחסת גם לשיעור ההשתתפות בשוק העבודה של האוכלוסייה החרדית והערבית?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כן.

שלי יחימוביץ': השאלה אם העלייה בשיעור המועסקים משפיעה על היקפי העוני, האם היא מחלצת משפחה מעוני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא מחלצת משפחות מעוני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו נתונים גם על זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רציתי לעבור עכשיו לומר כמה מילים על שוק הדיור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בצד ימין אתם רואים את מדד מחירי הדיור מנוכה במדד המחירים לצרכן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות כמובן את העלייה החדה בשנים האחרונות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות גם את הירידה המתמשכת בעשור שקדם ל-2007.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בהחלט עדיין מצויים בעלייה חדה במחירי הדיור.

אראל מרגלית: ואם זה לא היה מנוכה?

אראל מרגלית: זה קצת כמו ביצה ותרנגולת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא משפיע על מדד המחירים לצרכן משום שמה שנכנס למדד המחירים לצרכן זה מחירי שירותי הדיור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מכל מקום, זה כדי להראות שזה עלה גם ביחס למדד הכללי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שבתקופה הראשונה של העלייה מדד הדיור, שזה החלק שכן נכנס למדד המחירים לצרכן, גם עלה, אבל הוא עלה ואז בתקופה האחרונה התייצב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשנה-שנתיים האחרונות הוא עולה בקצב דומה למדי למדד הכללי בעוד שמחירי הדירות המשיכו לעלות בצורה מהירה.

ניסן סלומינסקי: מה זה מדד הדיור?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מדד הדיור הוא אותו מרכיב שמשקף את העלות של שירותי הדיור, והוא מורכב בעיקר משכר דירה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא נכנס למדד המחירים לצרכן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מחירי הדירות, שיש בהן גם מרכיב של נכס, לא נכנסים למדד המחירים לצרכן.

אראל מרגלית: מה זה הקו הכחול משמאל ומה זה הקו האדום?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו הכחול הוא סקר מחירי הדירות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו האדום הוא מדד הדיור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בעיקר שכירות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה שירותי דיור.

ניסן סלומינסקי: זה מקביל לקו הכחול בחלק השני גם שעוסק במחיר הדיור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בדיוק.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהקשר של מחירי הדירות, כמובן יש סיבות שונות לעליית מחירי הדירות, אבל הפתרון, דרך המלך להשפיע על מחירי הדירות היא כמובן הגדלת ההיצע, ואנחנו רואים הגדלה של ההיצע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתם יכולים לראות את התחלות הבנייה בקו האדום, אתם יכולים לראות את סיומי הבנייה בקו הכחול.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשאנחנו מסתכלים על המספרים, בשנת 2013 לראשונה סיומי הבנייה עלו על 40,000 יחידות דיור, הגיעו למשהו כמו 43,000 יחידות דיור, שזה מעל לזרם המתווסף מידי שנה שנובע מהדמוגרפיה של משקי בית חדשים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההערה שלנו היא שאם היקף הבנייה יימשך בממדים האלה, כלומר משמעותית מעל 40,000 לשנה מידי שנה, ויכלול גם את אזורי הביקוש, זה צריך להשפיע על מחירי הדירות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מאוד מטרידה אותנו הירידה שאנחנו רואים ברבעון הראשון של 2014, גם בהתחלות וגם בגמרים.

ניסן סלומינסקי: המשק מוקפא ומחכה לבשורות.

אראל מרגלית: למה זה קרה בעצם?

אראל מרגלית: כי הקימו יותר מ- - -

ניסן סלומינסקי: אנשים מחכים אז הכול קפוא היום.

אראל מרגלית: בואו נשמע דעה מדעית.

ניסן סלומינסקי: יש בקשה, אמרנו את זה גם בהתחלה, הנגידה ביקשה, ובצדק, שהיא תציג את הכול ותענה אחר-כך על שאלות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בכל מקרה, המגמה הזאת מטרידה כי כדי שנראה שינוי מגמה במחירי הדירות צריך להתמיד בבנייה בהיקפים שהם מעל לזרם השנתי של משקי הבית ולכלול את אזורי הביקוש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: במובן הזה הנתון האחרון מטריד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמה מילים על המדיניות המוניטרית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רק להזכיר, המטרות של המדיניות המוניטרית הן קודם כול לשמור על יציבות המחירים כמטרה מרכזית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בכפוף לכך, גם לתמוך ביעדים של המדיניות הכלכלית של הממשלה – הצמיחה, התעסוקה, צמצום פערים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ולתמוך גם ביציבות של המערכת הפיננסית ובפעילות הסדירה שלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הכלים שעומדים לרשותנו הם כמובן קודם כול ריבית בנק ישראל, אבל גם, לפי הצורך, התערבות ישירה בשוק מטבע החוץ וגם, מאחר והמפקח על הבנקים נמצא בתוך בנק ישראל, יש שורה של כלים בתחום היציבות שהמפקח יכול להפעיל, ומפעיל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נתחיל עם המשתנה הבסיסי, קודם כול מה קורה לאינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: האינפלציה נמצאת כרגע בתחתית התחום שמוגדר כיציבות מחירים, שזה 1%-3% עליית מחירים מידי שנה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו נמצאים כרגע ב-1%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חשוב מאוד שהציפיות לאינפלציה גם נמצאות בתוך תחום היעד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שאתם רואים בקו הכחול זה הציפיות לשנה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל כשמסתכלים מתוך שוק ההון על ציפיות לטווחים ארוכים יותר אז הם כולם די סמוך למרכז תחום היעד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, המדיניות שלנו אמינה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שהציפיות לאינפלציה משפיעות מאוד על ההתנהגות של הציבור, על הסכמי שכר וכולי ולכן לאמינות הזאת יש חשיבות רבה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשאנחנו מדברים על מדד המחירים לצרכן אנחנו בדרך כלל מסתכלים על המדד הכולל, אבל חשבתי שיהיה מעניין להסתכל גם על המדד המפורט יותר, או מה עומד מאחורי המדד הכללי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו האדום בצד ימין הוא מדד המחירים לצרכן, ובעשור האחרון הוא עלה במעט יותר מ-20%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אומר במדויק 2.07% לשנה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר אנחנו מאוד קרוב למרכז התחום שמוגדר כיציבות מחירים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה כמובן המשתנה המרכזי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל כשאנחנו חושבים על המחירים, קודם כול, ברור שיש רכיבים בתוך סל המדד שעלו מהר מאחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בהחלט צריכים להסתכל גם עליהם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש בציבור תחושה שיוקר המחיה עלה הרבה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשמסתכלים על המצרף הכולל אנחנו רואים שיוקר המחיה, שזה העלות של סל הצריכה הממוצע, עלה ב-2% בשנה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן יש סעיפים שעלו הרבה יותר, למשל הדיור והמזון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מאוד ערים לזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מצד שני, אנחנו לפעמים פחות שמים לב לכך שיש סעיפים שירדו משמעותית, למשל הלבשה והנעלה או ריהוט וציוד לבית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם ההוצאה לחינוך ולתרבות עלתה בשיעור מתון יחסית, בפחות מ-1% לשנה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תחבורה ותקשורת, בעיקר בזכות התקשורת, עלו הרבה פחות מהמדד הכולל, בין היתר בזכות הרפורמות בתחום התקשורת וההגברה של התחרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שהניתוח הקצת יותר מפורט הזה צריך לעזור לנו לדעת איפה כדאי למקד את המאמצים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ברור שנושאים של תחרות ושל תחרותיות יכולים לעזור לנו לטפל בעליות המחירים המהירות במיוחד בחלק מן הענפים, בפרט בענף המזון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זו נקודה אחת שכדאי להיות ערים אליה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה קרה להכנסה באותו זמן?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בצד שמאל של הגרף הזה ניתן לראות, אנחנו שוב משרטטים את מדד המחירים לצרכן ואפשר לראות מה קרה לשכר הממוצע למשרת שכיר – זה הגרף הכחול – שעלה ממש במעט מעל למדד המחירים לצרכן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר השכר הריאלי, שכר למשרת שכיר עלה רק במעט על פני העשור האחרון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל חשוב להסתכל לא רק על השכר אלא גם על ההכנסה נטו למשק בית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פה התמונה אולי קצת מפתיעה, שההכנסה נטו למשק בית עלתה ממש כמו התוצר לנפש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעצם אפשר לומר שפירות הצמיחה חלחלו לציבור הרחב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: באיזה אופן?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ראינו שהשכר למשרת שכיר לא עלה, אבל כפי שציינתי בהתחלה מספר המפרנסים למשק בית בסך הכול עלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש יותר משפחות שיש בהן היום שני מפרנסים.

שלי יחימוביץ': זאת הסיבה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המשמעות היא שבסך הכול כשמסתכלים על ההכנסה נטו למשק בית, היא עלתה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה חלק מן הסיבות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: סיבה נוספת היא גם הפחתת מסים, שגם היא בהחלט מעלה, לא בצורה אחידה, את ההכנסה למשק בית.

אראל מרגלית: אבל אין פה התפלגות לגבי שכבות שונות של האוכלוסייה.

אראל מרגלית: נכון?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: משום מה הערכתי שתשאלו ולכן בדקתי את זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא אציג על זה גרף, אבל ההכנסה למשק בית בכל החמישונים עלתה כמעט באותו שיעור, עם הפרשים ממש מזעריים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא תוצאה של מחקר, אבל ההערה שלי היא שהכניסה של יותר מפרנסים היא בעיקר בחמישונים התחתונים ומי שנהנה יותר מהפחתת המיסים זה בעיקר בחמישון העליון, כך ששתי הקבוצות נהנו מגידול בהכנסה מסיבות שונות.

שלי יחימוביץ': יש חישוב חציוני?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש גם חישוב חציוני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בדוח בנק ישראל יש פרק על הרווחה שמתייחס לסוגיה הזאת ואני ממליצה לכם בחום לקרוא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל בדקנו, כי באמת נכון שהתמונה הזאת לא מספרת את כל הסיפור, אבל זה בהחלט קרה בכל החמישונים כמעט באותו שיעור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה היה חלון על מדד המחירים לצרכן, שלא מספר כמובן את כל הסיפור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נחזור למדיניות המוניטרית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדיניות שלנו, כאמור המנדט הראשון הוא להגיע ליציבות מחירים, כלומר שהאינפלציה תעלה בשיעור שהזכרתי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הריבית שלנו כמובן קשורה גם לסביבת הריביות העולמיות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך להזכיר שהריבית של ה-FED האמריקאי עומדת על 0.25%, הריבית של ה-ECB הורדה לאחרונה לפחות מזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המדינות האלה גם נוקטות במה שנקרא הרחבה כמותית, כלומר רוכשות נכסים כך שהן משפיעות גם על הריביות לטווח ארוך יותר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת הסביבה העולמית שבה פועלת המדיניות שלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ריבית בנק ישראל עומדת היום על 0.75%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאמור, במעט גבוהה מן הריביות של המשקים העיקריים, וכמובן נמוכה בהרבה מהריביות בשווקים המתעוררים, שבהם יש עדיין בעיית אינפלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חלקם חוו פיחותים מאוד-מאוד מהירים בתקופה האחרונה בגלל גירעון בחשבון השוטף, פיחותים שהיו מאוד לא מייצבים ונאלצו להעלות את הריביות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זאת הסביבה.

אחמד טיבי: לא אדרוש, סליחה, להפסיק את הדיונים בכנסת אבל הוא שאל אותי ועניתי לו.

אחמד טיבי: מישהו שואל "למה מה קרה?

אחמד טיבי: " שמעת?

ניסן סלומינסקי: אנחנו שומעים ברמקול את כל השיחות אז לא כדאי.

משה גפני: היה משהו לא טוב שדיברנו?

ניסן סלומינסקי: תלוי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי שוק מטבע החוץ, למעלה אפשר לראות את שער החליפין של השקל ביחס לדולר, ובגרף התחתון אפשר לראות את שער החליפין של השקל ביחס לסל המטבעות שאיתן ישראל סוחרת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות בגרף התחתון, אתמקד בו, שחווינו ייסוף מהיר יחסית במחצית הראשונה של 2013, כאשר גם איזו רגיעה גיאופוליטית יחסית ומציאת הגז וההתחלה של הפקת הגז הביאו לייסוף חד מאוד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מאוחר יותר הייסוף התמתן אבל עדיין אנחנו נמצאים בתקופה האחרונה עם ייסוף.

איילת שקד: האם בנק ישראל מתכנן לעשות משהו לעצירת הייסוף המהיר?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני אתייחס לזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול, כדאי להסתכל על שער החליפין של השקל ביחס למטבעות של מדינות אחרות כי חלק ממה שקורה אצלנו כמובן קשור למגמות גלובליות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מצד ימין יש לכם את השינויים בשער החליפין של המטבעות של מדינות שונות ביחס לדולר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שב-2013 הייסוף אצלנו בהחלט היה חריג, למרות שלא רק השקל חווה ייסוף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למשל האירו התווסף ביחס לדולר ב-4% בשנה שעברה, השקל ב-7%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שציינתי זה היה קשור במידה רבה למציאה של הגז ולמשמעות של זה בהסתכלות קדימה על מאזן התשלומים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השנה ב-2014 אפשר לראות שהיה אצלנו ייסוף גם כן ביחס לדולר מתחילת השנה של בערך 1.5%, לייתר דיוק 1.63%, אבל כאן אפשר לראות שאנחנו בהחלט לא חריגים ויש מדינות רבות אחרות שחוו ייסוף – ניו-זילנד חוותה ייסוף של 6%, אוסטרליה של בערך 5%, אנגליה של 3.5% וכולי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז בנוף של המדינות השונות הייסוף השנה בהחלט לא חריג.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה עומד מאחורי הייסוף אצלנו?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול צריך להבין, המשק הישראלי – והתחלתי בעצם מזה – נמצא במצב טוב יחסית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המצב הטוב של המשק הישראלי מתבטא בכך שמזה זמן יש לנו עודף בחשבון השוטף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה הקו האדום שאתם רואים פה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו השקעות ישירות נטו, משקיעים זרים מוצאים את החברות הישראליות אטרקטיביות ולכן משקיעים כאן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אומר שיש עודף היצע של מטבע חוץ שנכנס כתוצאה מגורמים כלכליים בסיסיים שמשקפים את מצבו הטוב יחסית של המשק הישראלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: את הכוחות הבסיסיים האלה אנחנו לא חושבים שצריך לקזז.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מנגנון כלכלי בסיסי.

ניסן סלומינסקי: מה זה חשבון שוטף?

ניסן סלומינסקי: זה מה שאתם מייצרים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חשבון שוטף, בגדול, זה העודף בין הייצוא לייבוא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה דבר שהוא מאוד בסיסי בכלכלה הישראלית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשאנחנו מסתכלים אם אנחנו יכולים לזהות אילו מגזרים מוכרים מטבע חוץ, אתם יכולים לראות את הגרף הזה שמסתכל על שני מגזרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מגזר אחד, למטה באדום, הוא המגזר של תושבי חוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל נקודה בקו הזה היא בעצם רכישות או מכירות מטבע חוץ מצטברות על פני זמן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות, כאשר הקו הזה יורד תושבי החוץ בתקופה שעד הרביע הראשון של 2013 מכרו מטבע חוץ ובעצם בכך תרמו, אפשר לומר, לייסוף של המשק, אבל מאז הרביע הראשון של 2013 הקו הזה נמצא פחות או יותר ללא מגמה, כלומר אי אפשר לומר שזה תושבי החוץ שהביאו מטבע חוץ והביאו לייסוף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הם נמצאים בנטו פחות או יותר flat.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון שבסוף, ממש בשבועות האחרונים יש שם איזו ירידה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קשה לומר בשלב זה אם זאת תנודה או שזה איזה שינוי במגמה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו כמובן עוקבים אחרי הדבר הזה.

אראל מרגלית: יש פעילות ספקולטיבית מאוד רצינית, עם התנודות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שמפה ממש אי אפשר לראות פעילות כזאת.

אראל מרגלית: התנודות האלה לא מעידות?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ממש לא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רואים שזה עולה ויורד כמעט ללא מגמה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היתה תקופה, כשריבית בנק ישראל היתה הרבה יותר גבוהה מהריבית של ה-FED, ב-2011 אם אני לא טועה, הריבית שלנו עמדה אז על 3.25% והריבית של ה-FED היתה 0.25%, אז ראינו תנועות קצרות-טווח שאפשר להגדיר אותן כספקולטיביות ואז נקטנו גם בצעדים, בין היתר השוואת מיסוי על זרים למשקיעים לפרק זמן קצר, וזה בעצם גירש אותם משם, ואחר-כך הפחתת הריבית גם כן פעלה באותו כיוון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל דווקא מהקו הזה אפשר לראות שלא תושבי חוץ עושים את השינוי משום שאפשר לראות שהם נטו בעצם נמצאים באותו מצב ולא השפיעו על המגמה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רואים עוד בגרף הזה את המוסדיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המוסדיים זה קרנות הפנסיה והמשקיעים המוסדיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הם משקיעים בחוץ לארץ וזה היה אמור בעצם ליצור את הזרם המקזז ולהשפיע לכיוון של פיחות, לקזז את ההשפעות הבסיסיות שדיברתי עליהן בהתחלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל הם מְגָדרים את היציאה שלהם החוצה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אומר שהם בעצם מוכרים מטבע חוץ כדי לכסות את החשיפה שלהם למטבע חוץ ובעצם אנחנו לא מקבלים את ה-benefit של היציאה שלהם החוצה מבחינת שוק מטבע החוץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בהחלט נושא שצריך לחשוב עליו.

אראל מרגלית: אז מה עושים?

איילת שקד: האם אתם מתכוונים לעשות משהו על מנת לעצור את הייסוף המהיר, או שאת אומרת שזה 'צרות של עשירים'?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אגיד עוד רגע מה אנחנו כן עושים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הסוגיה של המוסדיים היא בהחלט סוגיה שצריך – הם, לפי ההנחיות של ועדות ההשקעה שלהם, לא רוצים להיות חשופים.

יצחק כהן: בצדק.

יצחק כהן: לגמרי בצדק.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עכשיו השאלה לאיזה אופק.

יצחק כהן: הם לא משרתים אותנו.

יצחק כהן: הם משרתים את הלקוחות שלהם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון, את הפנסיונרים, והם לא רוצים להיות חשופים לייסוף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל יש להם איזו הנחת עבודה, שהייסוף אולי יימשך לנצח, ובהחלט לא ברור שכך יהיה.

יצחק כהן: הלא נבוא אליהם בביקורת קשה אם יקרה משהו להשקעות שלהם.

ניסן סלומינסקי: היה פה דיון סוער עם הנציגים שלכם לגבי נושא ההתערבות, ובעיקר לגבי מדיניות ההשקעה.

ניסן סלומינסקי: אחרי שתסיימי את המצגת אני מניח שישאלו שאלות בנושא הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתייחס לזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל עוד קודם לגבי המדיניות שלנו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למדיניות שלנו יש שני חלקים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול, מאז 2009 אנחנו מתערבים בשוק מטבע החוץ כאשר אנחנו חושבים שהתנודות החריגות שאנחנו רואים בשער החליפין לא תואמות את התנאים הכלכליים הבסיסיים, או כאשר השוק לא מתפקד כיאות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו לא חושבים שהמדיניות יכולה או צריכה לקזז את הכוחות הבסיסיים, אבל אנחנו כן מתערבים כאשר אנחנו חושבים שהתנודות חריפות ולא תואמות את הכוחות האלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המרכיב הנוסף במדיניות הוא, כפי שראיתם, בתחילת 2013 היה ייסוף חד, שבין היתר נבע מהעובדה שהתחלנו לייצר גז ומן הצפי שזה יצר לשיפור בחשבון השוטף לאורך זמן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כדי להתמודד עם התופעה הזאת בעצם הודענו שאנחנו נרכוש מטבע חוץ בהיקף של השיפור בחשבון השוטף שנובע מכך שאנחנו צריכים לייבא פחות דלקים או אנרגיה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: את הדבר הזה אנחנו בעצם מקזזים, את ההשפעה על שער החליפין, באמצעות רכישות מטבע חוץ כדי למנוע את החלק הזה של הייסוף, שאנחנו מכנים אותו "המחלה ההולנדית", וזה כל עוד לא קמה קרן העושר שאמורה להשקיע בחוץ לארץ, שתקום כנראה בסביבות שנת 2018 ותעשה את הפעולה הזאת של השקעה בחוץ לארץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הודענו שלפחות עד אז נמשיך לרכוש מטבע חוץ כדי לקזז את ההשפעה הזו.

ניסן סלומינסקי: מה עושים עם 80 מיליארד דולר?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: משקיעים אותם, ואדבר על זה.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש שתדברי על זה ואחר-כך גם ישאלו אותך שאלות.

איילת שקד: את אומרת שבעצם פרט לטיפול ב"מחלה ההולנדית" לא עושים משהו על מנת לעצור את הייסוף המהיר.

ניסן סלומינסקי: רק את הקצוות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי התנודות אנחנו בהחלט עושים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות את זה בקווים, את רכישות מטבע החוץ של בנק ישראל על פני כל התקופה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הרכישות האלה התחילו במרץ 2008, כאשר המוטיבציה הראשונית היתה להגדיל את יתרות מטבע החוץ, שחשבנו אז שהן נמוכות מדי ושמשק כמו המשק הישראלי, שחשוף לזעזועים, רצוי שיהיו לו יתרות מטבע חוץ בהיקפים גדולים יותר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דרך אגב, הניסיון במשבר העולמי לימד אותנו שמדינות שהיו להן יתרות מטבע חוץ גדולות התמודדו הרבה יותר טוב עם המשבר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשלב מסוים הגענו לרמת יתרות שחשבנו שהיא בהחלט סבירה ומאז, מספטמבר 2009, אנחנו מתערבים ורוכשים מטבע חוץ כאשר התנודות חריפות ולא תואמות את התנאים הבסיסיים.

ניסן סלומינסקי: זה בעיקר דולרים או כל מטבע?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו קונים דולרים אבל בסופו של דבר אנחנו משקיעים וממירים אותם כך שיש לנו איזה סל מטבעות שבו אנחנו משקיעים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתם יכולים לראות שבתקופה האחרונה, העמודות האדומות זה החלק של הרכישות בגין תוכנית הגז, כלומר לקיזוז ההשפעה של הגז, ובנוסף לכך יש את הרכישות הנוספות שאנחנו רוכשים כאשר אנחנו חושבים שהתנודות חריפות ולא תואמות את הכוחות הכלכליים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אעבור לסוגיה נוספת, שגם היא חלק מהמדיניות, או חלק מן המטרות של הבנק.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו עוסקים גם בנושא של יציבות פיננסית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הצגתי כבר פעם את הגרף הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא מציג בצורה רב-ממדית את הסיכונים במערכת הפיננסית, גם המקומית וגם הגלובלית, כאשר הקדקודים של המשושה הזה מצביעים על תחומים שונים של סיכונים במערכת הפיננסית, בין סיכונים גלובליים ובין סיכונים מקומיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאשר אנחנו נמצאים בקצוות החיצוניים של המשושה זה אומר שהסיכונים נמצאים בשיאם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שהציור האדום מצביע על רמות הסיכון בשיא המשבר, בדצמבר 2008, שאז בעצם כל הסיכונים היו בשיאם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הסקלה של כל סיכון כאן היא מ-0 עד 1.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כשאנחנו נמצאים ב-1 זה אומר שהסיכון נמצא בשיאו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו הכחול מייצג את הסיכונים העכשוויים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות, קודם כול, שכמובן בכל התחומים אנחנו ברמות סיכון הרבה-הרבה יותר נמוכות מאלה שהיינו בהן ב-2008.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו רואים שהסיכונים הגבוהים יותר יחסית הם בתחום המקרו גלובלי ומקרו מקומי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המקרו גלובלי קודם כול קשור לצמיחה הנמוכה מאוד, לשיעורי האבטלה הנמוכים מאוד בעולם, וזה כמובן מקרין גם על סיכון בתחום של הצמיחה המקומית, שאמנם נמצאת בצמיחה גבוהה יחסית אבל עדיין עם רמת סיכון שנובעת רובה ככולה מהסביבה העולמית, שכמובן משפיעה עלינו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רמות הסיכונים שנמדדות בתחום של השוק הפיננסי, למשל, נמוכות מאוד.

באסל גטאס: אני מוכרח להגיד שזה יפה.

באסל גטאס: זה סוג של הצגה יפה.

באסל גטאס: Creative.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנסה להסביר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כל קדקוד כאן מסכם שורה של אינדיקטורים שמצביעים על הסיכון בתחום מסוים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בואו ניקח למשל את הסיכון המקרו גלובלי, זה הקדקוד העליון.

שלי יחימוביץ': אי אפשר לראות את ציר הזמן.

ניסן סלומינסקי: ציר הזמן זה הצבעים השונים של הצורות הגיאומטריות.

משה גפני: זו פעם ראשונה שאתם עושים דיאגרמה כזאת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הראיתי אותה גם בסקירה הקודמת.

משה גפני: הראיתם את זה לשר האוצר?

משה גפני: הוא הבין?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקו האדום מייצג את דצמבר 2008.

ניסן סלומינסקי: שאז הסיכונים היו בשיא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חברת הכנסת יחימוביץ', את יכולה לראות שכל הקדקודים היו כמעט בשיא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המרכז מייצג אפס סיכון בכל דבר.

יצחק כהן: ככל שקורי העכביש האלה נכנסים לליבה של הגרעין – זה פחות סיכון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: 0.5 זה אמצע הציר לגבי כל תחום וזה מייצג את המצב של הממוצע ארוך הטווח של סט האינדיקטורים בכל תחום.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רואה שלמשל בתחום המקרו המקומי אנחנו נמצאים קצת יותר קרוב, משהו כמו 0.6.

ניסן סלומינסקי: הכחול זה 2014.

באסל גטאס: זה לא משקף את הקורלציה בין הקדקודים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון, אבל זה מייצג בצורה רב-ממדית.

באסל גטאס: המקרו המקומי, כאן יש קורלציה בינו ובין המקרו הגלובלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט יש קורלציה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי השוק הפיננסי אנחנו נמצאים על-פי הגרף הזה במקום שהוא יחסית נמוך, סיכונים נמוכים, אבל המדידה של הסיכונים הפיננסיים היא באמצעות הסתכלות על המרווחים למשל של אגרות החוב הקונצרניות ביחס לאגרות החוב הממשלתיות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה משקף את תפיסת הסיכון של הציבור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם יש תמחור-יתר של הסיכונים אז הדבר הזה משקף מצב טוב ממה שהוא אולי באמת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה יכול לשקף צפי לצמיחה בחברות, אבל זה גם עלול לשקף תמחור-חסר של הסיכונים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: במובן הזה צריך לקרוא את זה with a grain of salt.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דרך אגב, אני רוצה לעשות פרומו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: השבוע נפרסם סקירה על היציבות הפיננסית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חטיבת המחקר, שפרופ' נתן זוסמן הוא המנהל שלה, מתחילה לפרסם לראשונה סקירה, שתתפרסם פעמיים בשנה ושמתארת את הסיכונים בכל התחומים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא עושה איזו הערכת מצב של הסיכונים הפיננסיים בכל התחומים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הקריאה מומלצת.

משה גפני: הסיכונים פחתו בגלל שהקשיתם על הציבור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתייחס לזה בעוד רגע בתחום של המשכנתאות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מניחה שלזה אתה מתייחס.

משה גפני: לא רק למשכנתאות אלא לכל הנושא, שבתחום הפיננסי אתם מבקשים.

משה גפני: לא אמרתי את זה בתור ביקורת.

משה גפני: שאלתי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול, אני חושבת שרגולציה מאוד חשובה כדי לשמור על היציבות של המוסדות הפיננסיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל אולי אתייחס לזה בעוד רגע.

ניסן סלומינסקי: המקרו המקומי אני רואה שהוא בסיכון גבוה.

ניסן סלומינסקי: מה הכוונה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מתוך התפיסה, קודם כול, שהצמיחה אצלנו נמוכה יותר מאשר היתה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פה זה אחד המקומות שהמקרו הגלובלי בהחלט משפיע על המשק הישראלי, על סיכון לצמיחה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה אנחנו יכולים לומר באופן כללי על המערכת הפיננסית המקומית – קודם כול, היא ממשיכה להפגין יציבות למרות הסביבה הגלובלית המאתגרת בהחלט.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אחד האתגרים ליציבות הוא כמובן שיעורי הריבית המאוד-מאוד נמוכים לאורך זמן בחוץ לארץ ובארץ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה הסיכונים העיקריים שהמערכת חשופה אליהם – קודם כול, יש לה חשיפה גבוהה של הבנקים ושל משקי הבית להלוואות לדיור, למשכנתאות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה כמובן יכול להוות סיכון אם תנאי המשק ישתנו בצורה דרסטית, עם גידול באבטלה, ירידה בתעסוקה, עלייה בריבית, ואם כל זה יביא גם לירידה במחירי הדירות אז זה כמובן סיכון פיננסי משמעותי.

ניסן סלומינסקי: הריבית הנמוכה גורמת לזה.

ניסן סלומינסקי: נכון?

באסל גטאס: את מגדירה שיש בועה או זה לא הגיע עד כדי בועה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא יודעת להגדיר, אני לא רוצה להגדיר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא כל-כך משנה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מה שברור, שיש שם סיכונים ואנחנו מטפלים בהם.

באסל גטאס: כמה?

באסל גטאס: איזו רמת סיכונים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עוד רגע אראה בגרף ואפשר יהיה להעריך.

ניסן סלומינסקי: זה בעיקר בגלל הריבית הנמוכה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול הריביות הנמוכות – זה ריבית בחוץ לארץ, זה ריבית בארץ, זה ריבית לטווח ארוך, ריביות על האג"ח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן זה אחד הגורמים לעליית מחירים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אבל גם התגובה המאוד איטית של ההיצע היא מרכיב חשוב מאוד בעליית המחירים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שהראיתי קודם, מאוד מטרידה אותנו העובדה שברביע הראשון ראינו ירידה גם בסיומים וגם בהתחלות הבנייה.

באסל גטאס: יש לכם מידע על רמת המימון הקיימת בשוק?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו אינדיקטורים, שעוד רגע אראה אותם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: סיכון נוסף, שכאמור אנחנו גם מתייחסים אליו בסקירה שנפרסם, הוא הסיכון לתמחור-חסר של הסיכונים בשוק אג"ח החברות.

יצחק כהן: האג"ח הקונצרני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הדבר הזה הוא קודם כול סיכון לחוסכים.

יצחק כהן: אבל יש את ועדת חודק, הם מקפידים שיתנהגו כשורה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ועדת חודק משפיעה על החיסכון ארוך הטווח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא למשל לא מגבילה את קרנות הנאמנות לרכוש אגרות חוב שלא עומדות בכללים האלה.

יצחק כהן: השאלה אם לא כדאי לאמץ את הכללים של ועדת חודק גם לקרנות נאמנות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בהחלט נושא שראוי לבחון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא לא בתחום שאנחנו באופן ישיר מופקדים עליו אבל בהחלט צריך להסתכל על המגמות שם ולבחון אותן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי החיסכון הפנסיוני, שם באמת ההנחיות של ועדת חודק מיושמות ולכן אנחנו לא כל-כך רואים את האג"ח הקונצרני בדרגים נמוכים נכנסים לשם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי המשכנתאות – אנחנו יכולים לראות, וזה בהחלט נושא שמעסיק אותנו מזה זמן, את העלייה המהירה ביתרת המשכנתאות לאורך זמן, בעצם החל מ-2007.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו גם רואים שמשקל ההלוואות לדיור עלה בצורה ניכרת בתוך יתרת האשראי המאזני של הבנקים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא היווה 20% ב-2007 ומהווה 30% עכשיו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לסיכונים האלה כמובן התייחסנו ואנו ממשיכים להתייחס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המפקח על הבנקים הפעיל שורה של צעדים ומגבלות כדי לנסות למנוע את החשיפה של הלווים, קודם כול, לסיכונים שנובעים ממשכנתאות בהיקפים גדולים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוגבל קודם כול שיעור המימון ביחס לערך הנכס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היו שורה של מגבלות בתחום הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כרגע רוכשי דירה ראשונה יכולים לקחת משכנתה שלא עולה על 75% מערך הנכס, משפרי דיור יכולים לקחת עד 70% ומשקיעים יכולים לקחת רק עד 50%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הגבלנו את החלק של המשכנתה שיכולה להינתן בריבית משתנה, לפחות שליש מן המשכנתה צריכה להילקח בריבית קבועה ולא יותר משליש יכול להילקח בריבית פריים.

באסל גטאס: מה זה LTV?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: Loan To Value – זה הערך של המשכנתה ביחס לערך הדירה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המטרה של הצעדים האלה, למנוע את הסיכון מכך שכאשר הריבית תעלה ההחזרים יעלו באופן שהציבור יתקשה לעמוד בהם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המגבלה האחרונה נגעה ל-Payment to income, כלומר אחוז ההחזר מההכנסה, שלא יכול לעלות על 50%, ואם הוא מעל 40% אז הבנקים צריכים יחס הון יותר גבוה בגין הלוואות שהן מעל 40%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שהצעדים האלה בהחלט נותנים את אותותיהם בסיכון של המשכנתאות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות שהחלק של משכנתאות שערך הנכס עולה על 75% הוא עכשיו אפסי, ואפשר לראות שהיתה ירידה חדה בחלק של המשכנתאות שערך ההחזר מתוך ההכנסה עולה על 40%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז ההלוואות נעשו פחות מסוכנות, אבל עדיין בהחלט היקפי המשכנתאות שאנחנו רואים מידי חודש ממשיכים להטריד אותנו.

שלי יחימוביץ': למה זה קרה?

שלי יחימוביץ': זה קשור לירידה בהיקף רכישת הדירות?

שלי יחימוביץ': זה קשור לחוסר הרצון לקחת סיכון?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שזה קשור קודם כול למגבלות שהטלנו.

משה גפני: בנק ישראל הקשה על הציבור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הטלנו מגבלות שלא מאפשרות לקחת למשל – אני חושבת שזה קודם כול לשמור על הציבור.

ניסן סלומינסקי: ביחס למשכורת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם אנשים לוקחים הלוואות וערך ההחזר עולה על 40%, הם קודם כול מסתכנים בעצמם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן אני חושבת שצריך בהחלט להגביל את הסיכון הזה.

משה גפני: בעיקרון מה שאמרת נכון, אבל גם לא שמתם לב לפרטים.

משה גפני: בינתיים גם הקשיתם בדברים שלדעתי לא היה צריך להקשות, אבל בסדר.

אראל מרגלית: אפשר לראות פה מבחינת האשראי העסקי את החלוקה בין חברות גדולות מאוד ובין חברות קטנות ובינוניות?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר לראות את זה פה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למען האמת, אין לי כאן את הנתונים.

שלי יחימוביץ': האשראי העסקי לדיור?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא, האשראי העסקי בכלל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין פה את האשראי העסקי.

משה גפני: אגב, יש לך עמדה לגבי מע"מ אפס?

ניסן סלומינסקי: זה יידון בחלק אחרי שהיא תסיים את המצגת ואנשים ישאלו.

ניסן סלומינסקי: אמרנו מראש שהיא תענה על שאלות.

ניסן סלומינסקי: אבל רק לשאלות שיישאלו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתייחס לזה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני צריך ללכת לבדוק מה קורה עם הקואליציה אבל אני חוזר עוד מעט.

משה גפני: יש מסיבת עיתונאים של אביגדור ליברמן עוד מעט.

ניסן סלומינסקי: כתוב פה שהוא מודיע על פירוק הליכוד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: באופן כללי, לשאלתך, הריכוזיות של האשראי בבנקים פחתה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בין היתר בגלל מגבלות על לווה בודד ועל קבוצות לווים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הריכוזיות של האשראי למגזר העסקי מהבנקים בהחלט פחתה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין לי פה את הנתונים.

אראל מרגלית: אולי תוכלו להראות לנו, רואים שזה 54% ב-2007 למגזר העסקי ועכשיו זה 45%, אז היחס בין חברות קטנות ובינוניות, עד 100 מיליון שקל- - -

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני בטוחה שיש את זה בדוח.

ניסן סלומינסקי: גם בדוח של המפקח על הבנקים יש.

אראל מרגלית: בסדר גמור, וגם את המספרים האבסולוטיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט אפשר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מראים פה את האשראי של הבנקים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שהאשראי מהמוסדיים, אם בהלוואות ישירות ואם באג"ח חברות, גדל מאוד ולכן העובדה שאנחנו רואים ירידה באשראי למגזר העסקי מהבנקים במידה רבה פוצתה על-ידי מקורות אחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי ההתפתחויות באג"ח החברות, אפשר לראות ירידה במרווח בין אג"ח החברות לתשואות על אג"ח ממשלתיות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העמודות הירוקות מצביעות על צבירה מהירה בקרנות הנאמנות שמתמחות באג"ח חברות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בהחלט מוקד סיכון שחשוב להיות ערים אליו.

אראל מרגלית: אני לא מבין את הגרף.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המרווחים זה העמודה הכחולה, הצבירה בקרנות הנאמנות זה העמודות הירוקות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: רואים צבירה מואצת בקרנות נאמנות של אג"ח חברות, ואג"ח החברות שהקרנות האלה קונות לאו דווקא עומדות בכל אמות המידה שלמשל עומדות בהן האג"ח שנקנות על-ידי המוסדיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמה מילים על המערכת הבנקאית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול, היא שומרת על איתנותה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יחס הון הליבה עומד על 9.4%, התשואה להון עומדת על 8.7%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המגמות של התרחבות האשראי למשקי הבית נמשכות, יחד עם צמצום האשראי למגזר העסקי, כפי שראינו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כפי שפורסם בסקירת המפקח שהתפרסמה לפני כמה ימים, היעילות התפעולית של הבנקים נמוכה בהשוואה בינלאומית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט נדרשים צעדי התייעלות, כולל צמצום הוצאות השכר ואיזון מנגנוני תִגמול הבכירים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לומר מילה על הנושא הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להזכיר שהמפקח על הבנקים היה הראשון שהוציא הנחיות ביחס לתִגמול הבכירים, וההנחיות הללו נועדו להבטיח שלא יהיה תמריץ לקחת סיכון עודף בגלל הצורה שבה מוגדר ומגובש התִגמול של בכירים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שהמפקח על הבנקים עמד על כך שהבנקים יעמדו בהנחיות התִגמול כפי שהן יצאו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעניין המהלך ששר האוצר יזם, שנועד להשפיע על הנורמות, אני חושבת שהוא מהלך בהחלט בכיוון הנכון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט יש מקום לטפל בנורמות של שכר הבכירים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עם זאת, נכון להתייחס – נורמות מטבען צריכות להיות רחבות ולא צריכות להיות ממוקדות במגזר ספציפי אחד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט ראוי להרחיב את הנורמות האלה גם לחברות בתחומים אחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם בתחומים אחרים, לא רק אלה שמנהלים את כספם של אחרים אלא גם חברות שנהנות מכוח מונופוליסטי כזה או אחר או חברות שנהנות ממשאבי טבע כאלה או אחרים או שקנו נכסים מהמדינה או שנהנות מהטבות מס, באופן כללי חברות ציבוריות, אני חושבת שראוי שהנורמה שמדובר בה כרגע תורחב לכלל החברות הציבוריות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני בטוחה שכאשר זה יקרה אז גם הבנקים יעמדו בנורמה שתתגבש.

אראל מרגלית: האסטרטגיה הזאת, לשים cup מבחינת רמת הכנסה של 3.5 מיליון שקל ואחר-כך לא להכיר בזה – זה כאילו הגישה?

אראל מרגלית: יש עוד רעיונות?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אחת הדרכים.

ניסן סלומינסקי: אם הגופים לא יעקפו את זה, יקחו בחשבון וישלמו על זה מיסים גם.

ניסן סלומינסקי: זה יכול להיות יותר גרוע לפעמים.

אראל מרגלית: יש לי עוד שאלה.

אראל מרגלית: אחת התלונות שאנחנו מקבלים מהגורמים העסקיים הקטנים יותר היא שהמרווח בין רמת התשואה שאתה מקבל על הפיקדון בבנק לבין הריביות שלוקחים ממך הוא מרווח ענק.

אראל מרגלית: יש לכם נתונים כלשהם על זה, אם זה משהו ברמה נורמטיבית בישראל או שהוא גם כלפי מעלה?

אראל מרגלית: אנשים מרגישים, כשהם שמים את הכסף בבנק הם מקבלים פחות מ-1% ריבית, בעיקר ברמה השקלית, ואילו ברמת הריביות הם במצב, בעיקר בעסקים הבינוניים – על העסקים הקטנים אני בכלל לא מדבר, אין להם אשראי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני בטוחה שיש לנו נתונים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המרווח הזה בדרך כלל משקף את רמת הסיכון של הלווה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אולי אחר-כך נבקש ממרב שמש שתציג את הנתונים.

אראל מרגלית: רק הערה.

אראל מרגלית: מאוד-מאוד מעניינים אותנו רמת האשראי וצורת האשראי והתפלגות האשראי לעסקים קטנים ובינוניים.

אראל מרגלית: קשה לנו מאוד לדעת על-פי המדידה שלכם.

אראל מרגלית: בארצות-הברית אנחנו יכולים לקבל את זה בצורה הרבה יותר מסודרת ואילו פה נורא קשה לנו לקבל את זה.

אראל מרגלית: פעמים רבות העירוב הוא עם משקי בית.

אראל מרגלית: היינו למשל רוצים לשאול את עצמנו את השאלה, אתמול השקנו פרויקט ענק בצפון, ובצפון אומרים שהם מרגישים שהם- - -

ניסן סלומינסקי: בואו ניתן לה לסיים.

אראל מרגלית: אני רק אומר מאיפה המוטיבציה.

ניסן סלומינסקי: היה סדר גודל של 60 מיליארד מול 480 מיליארד.

אראל מרגלית: 480 מיליארד ברמה הבנקאית, ויש גם אותו היקף ברמה חוץ בנקאית.

אראל מרגלית: בעצם יוצא שיש למעלה מ-800 מיליארד בחברות שהן פחות או יותר 1.5% ו-60 מיליארד לכל שאר 98% מן החברות.

ניסן סלומינסקי: בואו ניתן לה לסיים.

ניסן סלומינסקי: חבל שלא נספיק לשאול שאלות ולקבל תשובות.

אחמד טיבי: יש לי שאלה שעולה בכל שנה לנגיד בנק ישראל, כל אימת שהוא בא לכאן.

אחמד טיבי: תמיד אותה שאלה.

ניסן סלומינסקי: אני יודע.

ניסן סלומינסקי: אבל תהיה אותה תשובה אולי?

אחמד טיבי: כמה ערבים יש בבנק ישראל?

ניסן סלומינסקי: רבותי, היינו בסדר עד עכשיו.

אחמד טיבי: גם עכשיו אנחנו בסדר.

אחמד טיבי: כששואלים שאלות קשות זה גם בסדר.

ניסן סלומינסקי: עוד לא שואלים שאלות.

ניסן סלומינסקי: עכשיו הנגידה תסיים בזריזות כדי שנוכל לשאול וגם לקבל תשובות.

אחמד טיבי: אם לא תענו לי אני אשאר בכנסת עוד 10 שנים, זה אִיוּם.

ניסן סלומינסקי: ואם כן נענה?

באסל גטאס: כשאת מדברת על יעילות את מדברת על רווח תפעולי?

באסל גטאס: זאת שאלת הבהרה.

באסל גטאס: פעילות תפעולית זה רווח תפעולי?

באסל גטאס: זו הכוונה?

באסל גטאס: אמרת שהיעילות התפעולית בהשוואה לעולם היא קטנה יותר.

באסל גטאס: זה אומר שבדוחות הכספיים את משווה את הרווח התפעולי?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אומר שההוצאות התפעוליות כולן ביחס לתפוקה הן גבוהות יחסית.

באסל גטאס: אז זה רווח תפעולי.

באסל גטאס: השאלה השנייה, למה את מכניסה בתוך האיתנות הפיננסית של הבנקים את התשואה על ההון?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שזה מרכיב חשוב באיתנות הפיננסית.

באסל גטאס: אם במקום 8.7% היו מרוויחים 6% זה היה רע?

באסל גטאס: זה היה משפיע?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך להשוות את זה לרמת התשואות על - - - באופן כללי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושא של הבנקים אנחנו ממשיכים ליישם, או המפקח על הבנקים ממשיך ליישם את ההמלצות בתחום של הגברת התחרותיות וההוגנוּת ונעשו הרבה מאוד צעדים בתחום הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אם זה ניהול חשבון עו"ש במסגרת מסלולים, מה שמאפשר לציבור לקבל X פעולות במחיר של 10 שקלים, וגם מסלול רחב יותר שהוא סטנדרטי, והבנקים יכולים להתחרות בתמחור של המסלול הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נעשה טיפול בעמלות, בין היתר חלק מן העמלות בוטלו, הופחתו, תומחרו מחדש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נעשו צעדים להקלה על העברת הוראות הקבע בין בנקים כדי להקל על המעבר מבנק לבנק, שזה מרכיב חשוב מאוד בתחרות בין הבנקים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נעשו צעדים להקל על פתיחת חשבון באמצעות האינטרנט וגובש מתווה שיאפשר לשחקנים חדשים, למשל אגודות בנקאיות, להיכנס ולהתחיל לפעול.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנוסף לכך יש נושאים שנמצאים בתהליך של טיפול, אם זה דוח תקופתי מקיף ללקוח, מה שאנחנו קוראים "תעודת זהות בנקאית", שיאפשר ביתר קלות להתחרות על התנאים ללקיחת אשראי על-ידי הבנקים, ונושאים נוספים כמו טיפול באיתור חשבונות רדומים ופרסום מידע השוואתי על ריביות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שתי מילים על המצב הפיסקלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להזכיר שהמדיניות התקציבית מנוהלת במסגרת של כללים פיסקליים, תוואי גירעון שנקבע לכמה שנים מראש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הגירעון בשנה הבאה אמור להיות 2.5% תוצר.

ניסן סלומינסקי: המתווה הזה פעם החזיק מעמד?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא החזיק מעמד ומידי פעם עודכן.

יצחק כהן: הוא כבר הודיע שהוא משנה את זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בינתיים הכלל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ויש גם מגבלה על גידול ההוצאה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההוצאה אמורה לעלות בלא יותר מ-2.6% לשנה הבאה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הדיונים על התקציב נמצאים עכשיו בתחילתם, או בעיצומם.

יצחק כהן: גברתי הנגידה, אין סיכוי שיגישו תקציב.

ניסן סלומינסקי: למה גודל הגירעון חשוב?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לומר על זה מילה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול, הגירעון קובע את ההתפתחות של החוב הציבורי לאורך זמן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: החוב עומד היום על בערך 68% תוצר.

באסל גטאס: מה הממוצע של ה-OECD?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הממוצע של ה-OECD גבוה יותר, אבל ההוצאה שלנו על ריבית גבוהה בהשוואה בינלאומית, למרות שהחוב אצלנו נמוך.

יצחק כהן: כמה ההוצאה שלנו על ריבית?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההוצאה שלנו על ריבית היא בערך 4% תוצר, 3.8%, כפול מהמשקל של ההוצאה על ריבית במדינות ה-OECD בממוצע, וזה בגלל שיש לנו פרמיית סיכון גבוהה יותר ולכן זאת ההוצאה שלנו על ריבית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא מספיק להסתכל על רמת החוב.

באסל גטאס: רוב החוב הוא מקומי, לא בדולרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה לא משנה.

יצחק כהן: רמת הסיכון ביחס חוב כזה לא יורדת?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא יורדת, אבל לאט.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עכשיו אני רוצה לומר למה חשוב להמשיך ולהוריד את החוב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בשנת 2002 החוב עמד על בערך 100% תוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: המשק הישראלי נקלע למשבר, היינו במיתון בין 2001-2003, מיתון קשה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כאשר הגירעון נסק בגלל שתקבולי המיסים ירדו ראינו עלייה חדה בתשואות על אגרות החוב, סדר גודל של 12% בתשואות הנומינליות ובערך 7% בתשואות הריאליות, מה שאותת לממשלה שהיא חייבת לבצע קיצוץ חד בשיא המיתון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה כמובן החריף את המיתון, אבל לא היתה ברירה.

באסל גטאס: בגלל המצב הגיאופוליטי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לעומת זה בשנת 2009, כאשר נקלענו עוד פעם בגלל זעזוע חיצוני למיתון והגירעון שוב גדל בגלל ירידה בתקבולי המיסים, לא קרה שום דבר לתשואות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הסיבה העיקרית לכך, היה ברור שאנחנו אחרי תקופה של מאמץ פיסקלי ממשי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בתקופה שקדמה למשבר הגלובלי היינו בגירעונות מאוד-מאוד נמוכים.

שלי יחימוביץ': מאיפה הוודאות שיש קשר בין הסיבה למסובב?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לא מעט מחקר כלכלי שמתעד את הדברים האלה ומצביע עליהם.

שלי יחימוביץ': העיר כאן באסל גטאס כאילו כדרך אגב, שהשנים האלה גם היו שנים של אינתיפדה, למשל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נכון, השנים האלה היו גם שנים של אינתיפדה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זעזועים יכולים לבוא מכל מיני מקורות, אבל ברור שכאשר הממשלה מתנהגת באופן שמצביע על אמינות פיסקלית הנכונוּת לממן גירעון שנובע מאיזה זעזוע הרבה יותר גדולה מאשר בתקופות שבהן ההתנהלות התקציבית פחות אחראית ואז יש תחושה של משקיעים שבעצם עלול להיות פה אובדן שליטה.

שלי יחימוביץ': מה יותר משפיע, אמינות פיסקלית או מצב גיאופוליטי רגוע, שקט ביטחוני, משא ומתן מדיני?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ברור שמצב של שקט ביטחוני ומצב גיאופוליטי יותר נוח מטיבים עם הכלכלה, אין ספק, אבל בהקשר התקציבי אני חושבת שהשאלה- - -

שלי יחימוביץ': למה אנחנו לא רואים אומדן של זה?

שלי יחימוביץ': כי אין אפשרות לכמת את זה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא בטוחה שיש דרך לכמת את הדברים.

באסל גטאס: היתה כתבה שלשום בעיתון "הארץ", 70 מיליארד שקל- - -

ניסן סלומינסקי: לא רק זה.

ניסן סלומינסקי: כשיש משא ומתן זה רגוע, אבל נניח שהוא יצליח ויהיו למשל שתי מדינות, יכול להיות שאז המצב הכלכלי יחמיר באופן מטורף כי יש לך מדינה צמודה אליך.

יצחק כהן: בחיים לא.

ניסן סלומינסקי: יש לך מדינה צמודה אז יכול להיות שאף מטוס לא ימריא מלוד.

ניסן סלומינסקי: המשא ומתן, התקופה הזאת היא התקופה הכי טובה, זה תקופת החיזור.

ניסן סלומינסקי: כאשר אין כלום, יש משא ומתן – יש רגיעה, אבל אם זה יתממש אז יכול להיות שתהיה ירידה גדולה, כך סבורים חלק מן האנשים.

יצחק כהן: זו הסיבה שאתם לא רוצים שזה יתממש, הסיבה הכלכלית.

יצחק כהן: ..

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה שתי מדינות לשני עמים.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה כן שתי מדינות אבל אחת מזרחה מהירדן, זה בסדר גמור.

<קריאה: רק מהסיבה הכלכלית.

<קריאה: ..

ניסן סלומינסקי: גם מסיבה כלכלית.

באסל גטאס: לא חושדים בך.

אראל מרגלית: אבל מבחינת המטרות- - -

אחמד טיבי: כמה ערבים יש בבנק ישראל?

ניסן סלומינסקי: רבותי, הנגידה סיימה ואני רוצה להודות לה.

ניסן סלומינסקי: אתן תיכף זמן לשאלות.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להודות לה, וכבר פתחתי ואמרתי, רק בגלל האירוע הפוליטי יש כאן תנועה גדולה של חברי כנסת שיוצאים ונכנסים, אבל לא חשוב, זה לא קשור אלינו.

ניסן סלומינסקי: אני רק רוצה להגיד שוב שבפתיחה אמרתי שאני מודה מאוד לנגידה כי היא מופיעה כאן באופן מסודר וקבוע ונותנת סקירות.

ניסן סלומינסקי: יש לנו שיתוף פעולה טוב, גם בזמנים הקבועים שהיא מופיעה לסקירה כוללת וגם בדיונים על נושאים ספציפיים שהיא מוזמנת והיא מעולם לא מסרבת להופיע עם הצוות שלה ולענות תשובות.

ניסן סלומינסקי: עכשיו, כפי שהבטחנו, יישאלו שאלות והנגידה תשתדל לענות.

ניסן סלומינסקי: איילת שקד לא נמצאת.

ניסן סלומינסקי: שלי יחימוביץ, אם את רוצה.

אחמד טיבי: מה עם שאלות שנשאלו כבר?

ניסן סלומינסקי: אולי תראה בפרוטוקול של השנה שעברה.

ניסן סלומינסקי: יענו לך עוד מעט.

אחמד טיבי: שימי לב שלא ויתרתי.

שלי יחימוביץ': יש לי שאלות קצרות.

שלי יחימוביץ': אחת, גברתי הנגידה, מה עמדתך לגבי הגדלת הגירעון ל-2.9%, כפי שהודיע השר לפיד?

שלי יחימוביץ': שאלה נוספת בעניין הגירעון, את אומרת שהגירעון נסק כי תקבולי המיסים ירדו, אבל תקבולי המיסים יורדים גם כאשר יש התמתנות בצריכה, כפי שאת עצמך הצבעת בתחילת הסקירה, ותקבולי המיסים יורדים כאשר חצי מן השכירים לא מגיעים לסף המס, ותקבולי המיסים יורדים כאשר יש האטה במשק.

שלי יחימוביץ': לכן אולי בכל זאת, בהנחה שאני יודעת מה תשובתך ביחס לגירעון של 2.9%, יכול להיות שיש היגיון מסוים בהגדלת הגירעון אפילו קצת יותר מ-2.9%, כדי לייצר צמיחה במשק, כדי לייצר הכנסות ממיסים?

שלי יחימוביץ': יכול להיות באמת שמדובר בביצה ותרנגולת?

שלי יחימוביץ': שאלה נוספת ששאלתי אותה קצת בקטנה, אבל אני בכל זאת רוצה לקבל תשובה קצת יותר נרחבת, אם אפשר, לגבי המצב הגיאופוליטי.

שלי יחימוביץ': גם בהשקעות – ראינו פה את גרף ההשקעות – גם בסיכונים פיננסיים, גם בפרמיית סיכון, עד כמה המרכיב הזה דומיננטי?

שלי יחימוביץ': עד כמה הקיפאון במצב המדיני והשקט הביטחוני היחסי משפיעים?

שלי יחימוביץ': האם תנופה מדינית ושיפור במעמדנו הבינלאומי יכולים להשפיע על כל המרכיבים האלה?

שלי יחימוביץ': עוד שאלה, עמדתך, אם אפשר, לגבי מע"מ אפס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתה רוצה שאענה מייד?

ניסן סלומינסקי: אני חושש שאם תעני כעת בסוף אחרים לא יספיקו לשאול.

ניסן סלומינסקי: בואו נאפשר לשאול שאלות ותראי, יכול להיות שכמה אנשים ישאלו אותן שאלות ואז תוכלי לענות להם ביחד.

ניסן סלומינסקי: שלי יחימוביץ' באמת עשתה את זה קצר ולעניין.

ניסן סלומינסקי: סתיו שפיר לא נמצאת.

ניסן סלומינסקי: איציק כהן.

יצחק כהן: אני מוותר.

יצחק כהן: שהנגידה תענה לכולם.

אחמד טיבי: אתה רואה מה ההבדל בין ש"ס, שהיא כאילו מפלגה קיצונית, לבין מפלגת העבודה?

אחמד טיבי: הוא ויתר לי והיא לא.

אחמד טיבי: רק שתבין.

אחמד טיבי: ..

שלי יחימוביץ': לא ביקשת.

אחמד טיבי: לא צריך לבקש.

אחמד טיבי: כאשר אין כביש בטייבה אז אין כביש, אני לא צריך לבקש שייתנו לי.

ניסן סלומינסקי: ש"ס במדיניות של ויתורים, אתה אומר.

אחמד טיבי: זה מחווה של רצון טוב.

שלי יחימוביץ': אחמד טיבי, אני צריכה אפריורי לוותר תמיד על זכות הדיבור, כל עוד אין שוויון.

שלי יחימוביץ': ..

יצחק כהן: אבל נצרף לשאלה של אחמד טיבי גם חרדים, לא רק ערבים, ערבים וחרדים.

אחמד טיבי: השאלה שאני שואל כל נגיד – אגב, אני מודה לנגידה על הצגת הדברים – היא מה שיעור הערבים, וגם החרדים, בבנק ישראל, ומה המדיניות בנושא, והאם שיעור הערבים והחרדים עונה על ההגדרה בחוק ל"ייצוג הולם".

ניסן סלומינסקי: יצחק כהן.

באסל גטאס: הוא לא איבד את זכות הדיבור ברגע שהוא ויתר?

ניסן סלומינסקי: הוא איבד, אבל הרי הוא ידבר, אז מה אעשה?

ניסן סלומינסקי: אז אתן לו.

ניסן סלומינסקי: מוטב שיהיה שוגג ובל יהא מזיד, כפי שאומרים.

יצחק כהן: יש לי כמה שאלות.

יצחק כהן: קודם כול, אני רוצה לברך את הנגידה ואת הצוות.

יצחק כהן: תודה רבה שאתם באים לכאן ואנחנו מעריכים מאוד את מה שאתם עושים.

יצחק כהן: יש לנו הרבה שאלות לגבי מדיניות שער החליפין, לגבי הרכישות שלכם וההתנהלות הפנימית, אבל את זה אשאיר לאראל מרגלית.

יצחק כהן: לגבי יעד הגירעון ותקרת ההוצאה לא אשאל מכיוון שאני יודע שהממשלה הזאת לא תגיש את התקציב לשנת 2015, אין סיכוי.

יצחק כהן: לא יעלה על הדעת שבכל יום הם מפזרים מיליארדים, ומצד שני אומרים שלא יהיו גזירות, לא יעלו מיסים.

יצחק כהן: אז אני בטוח שהממשלה הזאת לא מתכנסת לתקציב.

יצחק כהן: שר האוצר הזה לא יגיש את התקציב לשנת 2015 אז לא אשאל שאלות מיותרות.

יצחק כהן: שאלה חשובה מאוד שאני מבקש לשאול, אם תוכלי לומר את דעתך – ושלי יחימוביץ' שאלה את זה – לגבי המע"מ אפס.

ניסן סלומינסקי: אראל מרגלית.

אראל מרגלית: קודם כול, באמת תודה על הסקירה הנרחבת מאוד.

אראל מרגלית: 2-3 שאלות.

אראל מרגלית: קודם כול, ברמת הדיור.

אראל מרגלית: גם משיחות עם הנגיד הקודם וגם משיחות שאני מקיים היום בבנק ישראל – ואולי אנחנו צריכים לקיים שיחה ישירה – פרט לחוסר המדיניות שאני רואה בממשלה בנוגע לתוכנית דיור בר-השגה נרחבת – ואולי דווקא שר הבינוי והשיכון בעניין הזה הציע לראשונה איזו תוכנית שיש לה כיוון טוב – מכיוון שאני רואה את מבנה החשיפה של הבנקים לתחום הדיור, אני שואל את עצמי אם יש פה כוחות שעובדים נגד תוכנית מסודרת של דיור בר-השגה.

אראל מרגלית: אני לא מדבר כרגע על דיור ציבורי אלא ממש תוכנית.

אראל מרגלית: יש כמה סגנונות – סגנון אירופאי, סגנון אמריקאי.

אראל מרגלית: אני שואל את עצמי אם העובדה שלא באים עם תוכנית נתפסת כסוג של הגנה על הבנקים והמערכת הפיננסית.

אראל מרגלית: כי יש תוכניות שעומדות על הפרק.

אראל מרגלית: שרי הממשלה הזאת עוד לא הביאו אותן, אבל אני לא מצליח להבין איך מדינת ישראל כל-כך מאחור בנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: ביום רביעי תשמע.

אראל מרגלית: דבר שני, רמת האשראי לעסקים הקטנים והבינוניים.

אראל מרגלית: בעצם אם אני מבין נכון, ויכול להיות שאני טועה במספרים, אבל על-פי מה שאמר לנו המפקח על הבנקים, בערך 1.5% מן החברות במשק עומד לרשותן אשראי של קצת יותר מ-400 מיליארד שקל מהבנקים.

אראל מרגלית: אנחנו מניחים, והוא הניח, שבערך לכל שקל אשראי שמקבלים מן הבנקים יש פחות או יותר שקל שהם מקבלים מהמוסדיים.

ניסן סלומינסקי: היום אפילו כבר יותר.

אראל מרגלית: בואו נניח שזה בין 800-900 מיליארד שקל.

אראל מרגלית: לפי הנתונים ששמענו ממנו – ואולי המספרים מוטעים ואז אשמח לתקן אותם – האשראי לעסקים הקטנים והבינוניים – עסקים בינוניים זה עד מחזור של 100 מיליון שקל – עומד על בין 60-66 מיליארד שקל.

אראל מרגלית: אלה באשראי שהוא בערך 3% בממוצע , ואלה באשראי שהוא 9%.

אראל מרגלית: הזעקה מן הרחוב העסקי של העסקים הקטנים והבינוניים בישראל היא זעקה מרה, חוסר החמצן נמצא בכל מקום.

אראל מרגלית: האם זה סביר?

אראל מרגלית: דבר שלישי, אחוז חוב תוצר.

אראל מרגלית: הביקורת המרכזית ששמענו מקרן המטבע, בתוך המדיניות שמטרתה להגיע ל-60% חוב תוצר עד 2010, היתה שמדינת ישראל לא משקיעה במנועי הצמיחה החברתיים שלה שזה המגזר הערבי, המגזר החרדי, צפון ודרום.

אראל מרגלית: האם זה סביר?

אראל מרגלית: האם הכלל הזה סביר?

אראל מרגלית: הדבר האחרון הוא שער החליפין.

אראל מרגלית: אנחנו מבינים שיש לחץ כבד מאוד על הדולר ואנחנו מבינים שהצמיחה בישראל חזקה יותר מהצמיחה בארצות-הברית ולכן יש לחץ לייסוף השקל.

אראל מרגלית: אבל ראינו מדינות מובילות, כמו שוודיה ואחרות.

אראל מרגלית: האם יש עוד סוגי מדיניות שבנק ישראל חשב לנקוט כדי להביא לפיחות בשקל?

אראל מרגלית: אנחנו מבינים מהתעשייה הישראלית, מתעשיית הייצוא, שקשה מאוד להתקיים כך ושיש איום על ענף אחרי ענף.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: באסל גטאס.

באסל גטאס: 3 נקודות.

באסל גטאס: ראשית, לגבי הכלכלה הערבית.

באסל גטאס: אנחנו שומעים בשנים האחרונות עמדה מאוד עקרונית וברורה של בנק ישראל על תפקידה של הכלכלה הערבית, על הצורך בפיתוח הכלכלה הערבית כמנוע להתפתחות של כל המשק.

באסל גטאס: לכן התחלתי להאמין לראייה הזו, חשבתי לתומי שתוביל באמת לנקיטת צעדים ולמדיניות ברורה של פיתוח כלכלי במגזר הערבי.

באסל גטאס: אתם הסתפקתם בעניין העקרוני, גם פישר וגם את, אבל זה לא מיתרגם לדברים קונקרטיים.

באסל גטאס: האם בנק ישראל צריך גם להמליץ על צעדים?

באסל גטאס: בעניין תעסוקה היה דוח שהשתתפה בו ניצה קסיר, אבל האם אין מקום שבנק ישראל, במקום להצביע רק תיאורטית על הצורך, יגיד: מה עם תכנון בנייה?

באסל גטאס: מה עם אזורי תעשייה?

באסל גטאס: מה עם אשראי לעסקים?

באסל גטאס: דבר שני, לגבי חוב תוצר.

באסל גטאס: גם הגרף – אם אתם יכולים להחזיר אותו – מראה מה קרה בשנים השונות.

באסל גטאס: ברור שאין כלל אצבע שיגיד אם 3.1% או 2.9% בשנה מסוימת זה טוב או רע.

באסל גטאס: ברור שהחוב תוצר בא לשרת מדיניות של הממשלה, מדיניות תקציבית, מדיניות של השקעות, מדיניות של רווחה וכולי.

באסל גטאס: תמיד נראה כאילו בנק ישראל מחזיק בקרני מדיניות ליברלית המזוהה יותר עם הקו המחשבתי של ה-MF, אסכולה מסוימת, אך דווקא אותו גרף שהצגת מראה תמונה אחרת, שזה יכול בשנה מסוימת להיות 3.5% ובשנה הבאה לרדת ל-2.7%.

באסל גטאס: זה אומר, כפי שאמרה שלי יחימוביץ', שה-3.5% הזרים חמצן והיתה צמיחה ושנה לאחר מכן זה ירד.

באסל גטאס: על הנקודה השלישית אני מוותר.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: סתיו שפיר.

סתיו שפיר: תודה רבה.

סתיו שפיר: מספר שאלות.

סתיו שפיר: ראשית, בנוגע לשיעור הירידה באבטלה, אם תוכלי בבקשה לפרק את זה למספרים: אילו סוגי העסקה נמצאים מאחורי המספרים האלה?

סתיו שפיר: כמה מהעובדים מועסקים בהעסקה ישירה, כמה מהם במשרות חלקיות, כמה מהם במשרות מלאות?

סתיו שפיר: האם נוכל לקבל אומדן מדויק יותר?

סתיו שפיר: הדבר השני, בנוגע לדיור.

סתיו שפיר: הצגת את מדד העלייה במחירי הדיור.

סתיו שפיר: מה ההתייחסות למחירי השכירות בתוך המדד הזה?

ניסן סלומינסקי: היא דיברה על זה.

סתיו שפיר: האם העלייה נבדקת?

סתיו שפיר: בפעם הקודמת שהגעת לכאן לדיון תמכת ברעיון של הסדרת שוק השכירות באמצעות, בין היתר, פיקוח על שכר הדירה, אם הבנו אותך נכון.

סתיו שפיר: אשמח לשמוע מה עמדתך, בהרחבה, בסוגיה הזו, בעיקר לאור החקיקה שנמצא כרגע על הפרק.

סתיו שפיר: בעניין מע"מ אפס, שאני יודעת שכבר נשאלת קודם, האם את חושבת שהחוק הזה יכול גם להגדיל את הפערים בקרב מי שכן מעוניינים לרכוש דירות?

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: יצחק כהן, רצית להוסיף שאלה?

יצחק כהן: כן.

יצחק כהן: מתפתח שוק חוץ-בנקאי במדינה שגדל כל שנה כמעט ב-17%, מוסדיים.

יצחק כהן: זה גדל בממדים שאין להם אח ורע בשום מקבילה, וזה מחוץ לבנקים.

יצחק כהן: זה די מטריד אותי.

יצחק כהן: זה מרוכז במספר מצומצם של גופים שמנהלים אותו והרגולציה שם לא מי-יודע-מה.

יצחק כהן: אני לא יודע איך לומר את זה.

יצחק כהן: זה מאוד-מאוד מטריד.

יצחק כהן: סך הכול נכסי הציבור מגיעים ל-3 טריליון, אבל יש גם מאות מיליארדים שבכלל אין עליהם פיקוח.

יצחק כהן: לא חשבתם פעם לעשות איזו ועדת רגולטורים מתמדת בשביל לדאוג לכל הדברים האלה?

יצחק כהן: כי זה מאוד-מאוד מטריד.

יצחק כהן: השוק החוץ-בנקאי גדל בצורה מדהימה.

יצחק כהן: הוא גם מרוכז ב-3-4 גופים, שזה פשוט מפחיד.

שלי יחימוביץ': מה זה ועדת רגולטורים?

יצחק כהן: נגידת בנק ישראל, שוק ההון, ניירות ערך, הממונה על ההגבלים העסקיים – ביחד לשבת, כי יש שם הרבה ממשקים ואף אחד לא מטפל בזה.

יצחק כהן: יש גם מאות מיליארדים שאין עליהם פיקוח.

סתיו שפיר: רק שאלה אחת נוספת ששכחתי.

סתיו שפיר: בנושא התחרות בבנקים – וגילוי נאות, אני חברה בבנק הקואופרטיבי, ואני חושבת שיש פה עוד מספר חברים בבנק – בנק ישראל תמך ביוזמה כבר מספר פעמים, אבל עדיין מציב סכום התחלתי מאוד-מאוד גבוה, גם ביחס למה שמקובל בעולם.

סתיו שפיר: האם יש כוונות לשנות את זה?

סתיו שפיר: האם אתם מתכוונים לעודד הקמה של הבנק הזה ויציאתו לתפעול?

סתיו שפיר: כיצד זה הולך להתבצע?

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: כמה שאלות קצרות.

ניסן סלומינסקי: ראשית, מה עמדתך – אמנם זה כבר נשאל – לגבי מע"מ אפס?

ניסן סלומינסקי: דבר שני, מה ההערכה שלכם על החוסר או על הגירעון שקיים בפועל בשוק בתקציב?

ניסן סלומינסקי: האם זה 18 מיליארד, 11 מיליארד?

ניסן סלומינסקי: באיזה אזור אנחנו נמצאים לקראת התקציב הבא?

ניסן סלומינסקי: דבר שלישי, מדיניות ההשקעה של בנק ישראל לגבי הכמות הגדולה מאוד של הדולרים שאתם רוכשים שגורמת כל חודש להפסדים גדולים, האם לא כדאי לשנות אותה קצת?

ניסן סלומינסקי: והשאלה הרביעית, יש שוק בסדר גודל בין 180-200 מיליארד שקל, שנקרא "שוק שחור", שהוא מתחת לרדאר.

ניסן סלומינסקי: אם נוריד את החוב שלנו אז הוא כמעט כגודל התקציב.

ניסן סלומינסקי: האם גם אתם מרגישים את זה?

ניסן סלומינסקי: ואיך זה משפיע על המדינה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול, תודה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש הרבה שאלות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני מקווה שאענה לכולכם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נתחיל עם השאלות של חברת הכנסת יחימוביץ', קודם כול לגבי הגירעון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך לקחת בחשבון שהגירעון שאנחנו מדברים עליו עכשיו הוא בתקופה שהמשק נמצא לא רחוק מתעסוקה מלאה ולכן בתקופה כזאת, כשאנחנו מסתכלים על הגירעון המבני, הגירעון המבני הוא מעל 4%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: האומדן של ה-OECD – דרך אגב, חשוב מאוד שיש לנו עכשיו את סרגל המדידה הזה של ה-OECD – מדבר על כך שהגירעון שלנו נמצא ב-4.6% השנה והוא גבוה יותר מאשר הגירעון המבני, הגירעון מנוכה מחזור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא גבוה יותר מאשר של חלק גדול מן המדינות המפותחות, שכאשר את רואה את הגירעון שלהן, את מספר ה-headline, הוא יותר גבוה, אבל הן נמצאות רחוק מאוד מתעסוקה מלאה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן אני חושבת שכאשר אנחנו מדברים על הצורך להמשיך בהפחתת החוב אז תקופות שבהן המשק צומח באופן סביר ושהאבטלה נמצאת בשיעור נמוך הן בוודאי תקופות שצריך להמשיך במאמץ הפיסקלי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הגירעון, אם ניקלע למצב של התמתנות חדה יותר בפעילות, ממילא יעלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן אני חושבת שהתכנון כרגע צריך להיעשות למשק שנמצא בסך הכול במצב סביר וקרוב לתעסוקה מלאה.

שלי יחימוביץ': ולגבי ה-2.9%?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא רוצה להתייחס למספר כזה או אחר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שזה עדיין נמצא בדיונים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא שמעתי באופן ישיר את המספר הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קראתי עליו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נתייחס כאשר נגיע לדיון הרלוונטי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי המרכיב הגיאופוליטי – אין ספק שהמצב הגיאופוליטי משפיע על הצמיחה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שאפילו משפיע על פוטנציאל הצמיחה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ברור שרגיעה גיאופוליטית ושיפור במצב הביטחוני ישפרו את הפוטנציאל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למצב ביטחוני רעוע יש השפעות מאוד ישירות, למשל על התיירות ועל ענפים אחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מצד שני, אפשר לומר שהמשק גם די עמיד וגילה עמידות מרשימה מאוד גם באירועים ביטחוניים קודמים, למשל בתקופה של "עופרת יצוקה" או אפילו בתקופה של מלחמת לבנון השנייה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היתה ירידה בפעילות וברביע אחרי זה שיפור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אז המשק עמיד, אבל ברור שהמצב הגיאופוליטי והביטחוני משפיע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למען האמת, בתקופה הזאת אולי צריך גם להגיד איזו מילה על כך שיש לי איזו תקווה באיפוק וביכולת לחזור לאיזה מרקם יחסים עדין, שנמצא את הדרך לחזור לאיזה מצב של נורמליות.

שלי יחימוביץ': זאת היתה האמירה הכי פוליטית ששמעתי אותך אומרת אי פעם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עוד מילה בעניין ההשפעה הישירה של מצב ביטחוני.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו גם לא ראינו השפעות משמעותיות בפרמיית הסיכון בתקופות של אירועים ביטחוניים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: גם את זה צריך לציין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כלומר, המשק בסך הכול, בגלל שאנחנו נמצאים איפה שאנחנו נמצאים וחווינו לא מעט זעזועים, המשק בהחלט מגלה עמידות לאירועים האלה.

אראל מרגלית: את לא רואה פגיעה בסחר עם אירופה ואחרים?

אראל מרגלית: אני שומע דברים אחרים.

אראל מרגלית: אני רואה קרנות פנסיה בינלאומיות שמפסיקות את ההשקעה שלהן בישראל, אני רואה קרנות זרות שהיו משקיעות בישראל, מוסדיים ענקיים, שאומרים כרגע: "ישראל נייט", ואני יכול לתת לך שמות של מדינות ושל מקומות.

אראל מרגלית: לכן אני קצת מתפלא.

אראל מרגלית: אני לא אומר שאנחנו לא עמידים.

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה שנמשוך את הדיון זה.

ניסן סלומינסקי: אתן אולי כזכות ליושב-ראש הקודם של הוועדה לשאול שאלה קצרה והיא תתייחס לזה בתשובות.

משה גפני: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש.

משה גפני: גברתי הנגידה, בנק ישראל היה מאוד זהיר בנושא של הדירות, אני זוכר גם בקדנציה הקודמת וגם בקדנציה הנוכחית.

משה גפני: חשוב לי מאוד לדעת – אני לא יודע אם זה נשאל קודם – מה עמדתכם, או נכון יותר מה עמדתך לגבי הנושא הפחתת המע"מ למע"מ אפס על הדירות.

שלי יחימוביץ': שאלנו.

שלי יחימוביץ': היא עוד לא ענתה.

אראל מרגלית: בשלב השאלה הזהה, השנה השאלה זהה לגמרי.

ניסן סלומינסקי: זה שטר ושוברו בצדו.

משה גפני: השאלה מחולקת לשתיים.

משה גפני: האם את סבורה שהפחתת המע"מ לאפס, כשאין צעדים אחרים והולכים להשקיע בזה 2.4 מיליארד שקל, אולי אפילו יותר, האם זה הפתרון וזה יוזיל את מחירי הדירות?

משה גפני: השאלה השנייה, האם את סבורה שמותר לעשות דבר כזה, שחלק יגורו במשכנות עוני ששווים פחות, בשכונות או בדירות ששוות פחות?

משה גפני: האם מותר לעשות דבר כזה?

משה גפני: האם מבחינה כלכלית זה דבר נכון, שאם מישהו ירכוש דירה שהיא קצת יותר יקרה הוא לא יקבל את ההטבה?

משה גפני: אלה שתי השאלות שלי בעניין הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כדי לא למתוח אתכם, אתייחס להצעה לגבי מע"מ אפס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה לומר באופן כללי שאני חושבת שהפתרון היסודי לבעיה של עליית מחירי הדיור טמונה בגידול ההיצע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ראינו את הגידול בהיצע אך הוא צריך להיות מתמשך, לכלול אזורי ביקוש וזה בעצם דרך המלך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שההחלטה על מע"מ אפס לרוכשי דירה ראשונה לא הולכת בכיוון הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא קודם כול עלולה להגביר את הביקושים לדירות חדשות, לאותן דירות שעומדות בקריטריונים שנקבעו, ולכן היא עלולה להביא לעליית מחירים נוספת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו יודעים שהיצע הדיור קשיח בטווח הקצר ולכן דירות שעוד לא התחילו לבנות או אפילו לא קיבלו היתרים ברור שייקח זמן רב להגיב בצד ההיצע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לכן אני סבורה שזה עשוי בטווח הקצר ללבות את עליית המחירים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: חלק מהתוכנית זה גם לנסות לפקח על המחירים, כך שלכל דירה יהיה מחיר "רפרנס" שהיה באותו אזור קודם לכן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שקשה מאוד לפקח על מוצר שהוא לא מוצר סטנדרטי וזה ידרוש מפרטים מסובכים מאוד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יהיה קשה מאוד לפקח על הדבר הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הסיכון במצב כזה הוא שבסופו של דבר העלייה, שאני צופה שתהיה, במחירי הדירות תביא חלק לא מבוטל מההטבה בעצם לקבלנים ולא למי שההטבה היתה מיועדת לו.

בועז טופורובסקי: ואם יצליחו לפקח על המחיר הממוצע למטר בכל אזור?

בועז טופורובסקי: אם יצליחו לעשות את זה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש בעיות קשות ביישום של הדבר הזה אז ההערכה שלי שיהיה מסובך להצליח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בכלל הייתי שמחה מאוד שהצעד הזה יצליח, אני רק חושבת שסיכוי ההצלחה שלו לא גבוה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה מאוד מורכב, הצד של היישום מאוד מורכב, וכמובן יש סיכון מאחר שמי שיש לו את הזכות להטבה הזאת יהיה מאוד מעוניין לממש אותה והקבלן יהיה מאוד מעוניין למכור את הדירות, ויש להניח שלכל דירה כזאת יהיו כמה קופצים, לפיכך יש גם סכנה לכל מיני הסדרים לא פורמליים בין הרוכשים הפוטנציאליים לבין הקבלנים.

שלי יחימוביץ': מה זה הסדר לא פורמלי?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה אומר שיהיו תשלומים שלא ידווחו.

ניסן סלומינסקי: מתחת לשולחן.

ניסן סלומינסקי: אם הגבול הוא 1.6 מיליון שקל, והדירה יכול להיות שתעלה 1.8 מיליון שקל, כדי להכניס אותה למע"מ אפס יכול להיות ש"יגיעו להסדרים".

מיכל בירן: יגידו שהמטבח זה לא באמת חלק מן הדירה, זה אקסטרה שמחושב בנפרד.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שיגיעו להסדרים, שהוא ישלם 1.6 מיליון שקל.

משה גפני: המרפסת לא נכללת.

שלי יחימוביץ': אבל זה כבר מן התחום הפלילי.

משה גפני: זה ממש לא פלילי.

אראל מרגלית: זה פחות או יותר מה שרשתות שיווק המזון עושות לחקלאים.

משה גפני: ולגבי האפליה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההצעה, למרות שאני מבינה שהשתנתה קצת, יש לה טיפול שונה, או לא נותנת מענה לאוכלוסיות חלשות יותר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בהחלט מעורר שאלות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת גם שלהחליט היום החלטה כזאת, היא באה לטפל בסוגיה שהיא כרגע בעיה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לא ברור שבעתיד היא תהיה בעייתית, וברגע שמחליטים על מע"מ אפס יהיה קשה מאוד לוותר על זה כי מטבע הדברים הטבות בדרך כלל יש להן נטייה גם להתרחב וגם להתקבע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו דוגמאות.

ניסן סלומינסקי: למשל אילת, למשל פירות וירקות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו דוגמאות של פטורים ממע"מ שאני חושבת שקשה מאוד לוותר עליהם בגלל שברגע שההטבה ניתנת- - -

משה גפני: לגבי האפליה אמרת שזה מעלה הרבה שאלות.

משה גפני: כלומר, התשובה שאת נגד.

באסל גטאס: היא אמרה שהיא נגד גם מסיבות כלכליות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שיש יתרון למע"מ האחיד.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, יש לנו נגידת בנק ישראל טובה.

משה גפני: אמרתי את זה לפני שהיא נבחרה, בניגוד לאחרים שלא תמכו.

סתיו שפיר: לקח הרבה זמן לבחור.

סתיו שפיר: זה חייב להיות טוב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ככלל, אחד היתרונות הגדולים של המע"מ הוא האחידות שלו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש לנו אמנם שני פטורים שקשה מאוד לבטל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שעוד תחום שבו יהיה פטור בעצם עלול לערער את הבסיס הרחב מאוד של המס הזה.

ניסן סלומינסקי: בנושא הזה התקיים דיון בקבינט הדיור או בממשלה ואת הבעת את עמדתך?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: את מה שאמרתי כאן אמרתי גם בקבינט הדיור.

משה גפני: משרד האוצר הסביר לנו פה כל הזמן, כפי שאומרת הנגידה, שאי אפשר לשחק עם המע"מ.

ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת גפני, תכין את השאלה ליום רביעי.

ניסן סלומינסקי: ביום רביעי יהיה כאן שר האוצר, בעזרת השם.

משה גפני: ברוך הבא.

משה גפני: עד יום רביעי תישאר הקואליציה, בסדר...

ניסן סלומינסקי: הרי היום אחר הצהרים בוודאי תישא נאום חוצב להבות, אני מניח.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי מספר הערבים המועסקים בבנק ישראל, הוא עומד היום על 8.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה עדיין אחוז נמוך מדי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו בהחלט עושים מאמצים להגדיל את מספר העובדים הערבים.

אחמד טיבי: מתוך כמה עובדים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: מתוך סדר גודל של 700 עובדים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נעשו מכרזים ייעודיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נעשה מאמץ, אך הוא עדיין לא הניב תוצאות.

אראל מרגלית: עשו מכרזים, אבל במקום ייעודיים זה היה יהודיים, פשוט מישהו לא כתב את זה נכון.

אראל מרגלית: ..

אחמד טיבי: יש מכרזים ייעודיים?

אחמד טיבי: כמה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא יודעת להגיד לך כמה אבל נשמח לשלוח לך את התשובה.

באסל גטאס: נקלטו עובדים ערבים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כן, נקלטו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אמרתי שלפני שנתיים-שלוש היו שניים, עכשיו יש שמונה.

אחמד טיבי: מה המדיניות שלך, כנגידה חדשה – אני מאחל לך הצלחה – בנושא הזה?

אחמד טיבי: האם זה עלה על שולחנך?

אחמד טיבי: את מתעניינת בזה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שחשוב להמשיך את המאמצים ולקלוט עובדים ערבים.

אחמד טיבי: אני אומר לך, היו מאמצים קלים.

אחמד טיבי: פעם היה אפס, אחר-כך היו שניים, עכשיו יש שמונה.

אחמד טיבי: אתם יכולים להוציא הודעה שדרושים ערבים בבנק ישראל.

ניסן סלומינסקי: זה גידול של 400%.

ניסן סלומינסקי: אתה יודע מה זה?

אחמד טיבי: כאשר המספר היה אפס ועלה ל-1, זה גידול אינסופי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי מספר החרדים, אני מבינה שנקלטו לאחרונה 9 עובדים חרדים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דרך אגב, אני לא בטוחה ששם אנחנו מזהים את רוב העובדות החרדיות.

יצחק כהן: עם כל הכבוד לערבים, צריך להבין, זאת מדינה יהודית דמוקרטית.

יצחק כהן: אחד יותר ממספר העובדים הערבים זה נשמע נחמד.

אראל מרגלית: אם אתם רוצים, אני יכול לסדר לכם הרבה חרדים במחשוב, תקפצו בהרבה.

משה גפני: מי זה חרדים?

משה גפני: מה ההגדרה של חרדים?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי השאלה האם יש כוחות שעובדים נגד השינוי במגמת המחירים, צריך לומר שבתחום של הבנייה אנחנו פועלים בתחום המשכנתאות ואנחנו יכולים לייעץ ולהביע את דעתנו בנושא של למשל הגדלת היצע הדירות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כבר זמן רב מאוד אנחנו קוראים לממשלה לפעול בעניין הזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הצגנו, בין היתר בדוחות שלנו, את התיאור של התהליך המאוד-מאוד ארוך מייזום פרויקט בנייה ועד להשלמתו, שלוקח בערך 13 שנים.

אראל מרגלית: שהוא אחד הארוכים בעולם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נדמה לי שקיצרו בצורה מינימלית את ההליך הזה.

אראל מרגלית: פונקציית המטרה של רשות מקרקעי ישראל היא- - -

ניסן סלומינסקי: היא משהו נורא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי צעדים אחרים, חשבנו שתוכנית מחיר המטרה, שהיא תוכנית סבירה בעינינו, יכולה לטפל גם בבעיית- - -

ניסן סלומינסקי: היד שנייה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא יכולה לטפל באופן יותר רחב, אבל יכולה גם לטפל נקודתית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אתה יכול להפעיל אותה נכון לעכשיו וברגע שכוחות השוק ישנו כיוון ונתחיל לראות שינוי במחירים לא צריך להמשיך אותה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היא בהחלט עדיפה על פני התוכנית להפחתת מע"מ.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי השקעה במנועי הצמיחה, קודם כול יש עניין של סדרי עדיפויות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בסופו של דבר זה החלטה של הממשלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שוב, בדוחות בנק ישראל אנחנו מתייחסים בצורה מאוד נרחבת גם להרכב ההוצאות, לנושאים השונים שראוי לתת להם טיפול, אבל בסופו של דבר הדגשתי פה את נושא הגירעון.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: כמובן שהממשלה גם צריכה להחליט מה רמת ההוצאה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש כלל הוצאה.

אראל מרגלית: לרבים מן הדברים האלה אתם מתייחסים בתור הוצאה וצריך להתייחס אליהם בתור השקעה.

אראל מרגלית: כלומר, כאשר מרכז ההשקעות מקצה 50 מיליון שקל לתוכנית של החרדים והערבים בשנה, זה תוכנית מצוינת והיא עובדת, אבל זה כל-כך מגוחך ברמת ההיקף של התוכנית, ועוד מחלקים את זה בשתיים, שאנחנו עומדים המומים.

אראל מרגלית: כלומר, עומדות 60 חברות טכנולוגיות גדולות שאומרות שהן מוכנות לקלוט – סתם בתור אנקדוטה – בין 60-200 עובדים, למשל בתחום החרדי, והממשלה מכריזה על תוכנית אך אין לה תקציב.

ניסן סלומינסקי: את זה צריך לשאול את שר האוצר ואת שר הכלכלה.

ניסן סלומינסקי: באמת השאלות נכונות וצריך לשאול אותם.

אראל מרגלית: גם צריך לדבר על כך שזה לא סביר.

אראל מרגלית: כלומר, תחליטו מה אתם חושבים שעובד כרגע במנועי הצמיחה הכלכליים.

אראל מרגלית: חייבים לקבל איזה תקצוב.

משה גפני: מה שניסן סלומינסקי אמר לך נכון.

משה גפני: האמירה שלך נכונה, אבל זה לא מופנה לבנק ישראל אלא לשר האוצר ולשר הכלכלה.

אראל מרגלית: לדעתי בנק ישראל צריך להתריע על כך.

ניסן סלומינסקי: בואו ניתן לה לענות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נושאים נוספים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי עסקים קטנים, קודם כול, באמת היקף האשראי הבנקאי לעסקים קטנים הוא סדר גודל של 70 מיליארד שקל.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הוא בהחלט גדל בתקופה האחרונה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היה גידול ב-2013 ב-7%, בין היתר בגלל יוזמות של הבנקים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דרך אגב, זה בניגוד לאשראי לחברות גדולות ובינוניות שירד ב-2%.

ניסן סלומינסקי: הוא ירד כי יש להם את המוסדיים שנותנים להם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בין היתר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בעניין הזה, דרך אגב, נושא ההתקדמות לאפשרות של איגו"ח אמור לסייע גם למוסדיים.

אראל מרגלית: גם לקטנים?

אראל מרגלית: איך?

אראל מרגלית: כי המוסדיים רוצים מאוד להיכנס לקטגוריה הזאת של עסקים קטנים.

אראל מרגלית: אנחנו חייבים למצוא דרך לעזור להם.

ניסן סלומינסקי: בערבויות של המדינה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה יעזור להם להיכנס.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בהחלט בזמן הקרוב אנחנו נפעל.

אראל מרגלית: אבל, בגדול, בואו נשים לב, אחוז ההלוואות לעסקים הקטנים והבינוניים בישראל הוא משהו כמו 10% מהתוצר, ובמדינות ה-OECD הוא משהו כמו 20%.

ניסן סלומינסקי: אצלנו פחות מ-10%.

אראל מרגלית: בואו נסתכל על זה, איזה פער אדיר יש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול, אמרתי, בשנה האחרונה האשראי הבנקאי לעסקים קטנים גדל ב-7%.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הדברים לא קורים ביום אחד.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שלאיגו"ח יש פוטנציאל גדול.

ניסן סלומינסקי: או ערבויות של המדינה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי שער החליפין, ציינתי את הנושאים שאנחנו פועלים בהם, ובכלל זה הטיפול ספציפית לקיזוז ההשפעות של הגז על שער החליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: יש גם נושאים שהם לא ממש במגרש שלנו, למשל פטור על משקיעים זרים באגרות חוב שעדיין קיים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו חושבים שראוי לבטל אותו.

אראל מרגלית: היינו שמחים לשמוע על רעיון אחד או שניים שהם לא בחשיבה הליניארית עד עכשיו, לפחות ויכוח ביניכם לבין עצמכם.

אראל מרגלית: כלומר, 2-3 רעיונות שיהיו על השולחן, שתהיה איזו התלבטות.

אראל מרגלית: רובנו לא מבינים באסטרטגיות חליפיות, באמת, כי זה דבר מורכב מאוד, אבל יש לנו תחושה, ראשית, שיש מדינות אחרות שאולי כן מפעילות אסטרטגיות אחרות, ושנית, שאנחנו רוצים לשמוע עוד קולות, עוד רעיונות.

ניסן סלומינסקי: אראל מרגלית, אני עוצר אותך, במחילה, כי יש לנו רק עוד 5 דקות ואנחנו רוצים לשמוע עוד תשובות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רק רוצה להזכיר שאנחנו כל הזמן לומדים מהניסיון של מדינות אחרות ועוקבים אחרי זה.

ניסן סלומינסקי: לטוב ולרע.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לטוב ולרע, אבל לומדים ורוצים לראות האם יש מקומות אחרים שנוקטים במדיניות אחרת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני רוצה להדגיש, מתחילת השנה אנחנו מאוד לא חריגים במה שקורה בשער החליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: צריך לזכור את הסיבות הבסיסיות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: העובדה שיש לנו עודף בחשבון השוטף והשקעות ישירות גדולות – אלה כוחות בסיסיים שמשפיעים על שער החליפין.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני לא חושבת שמדיניות יכולה או צריכה לקזז את זה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היתה שאלה של חברת הכנסת סתיו שפיר על בנק קואופרטיבי.

באסל גטאס: והכלכלה הערבית.

באסל גטאס: אני צריך לצאת אבל שאלתי על כך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: הסדר פה השתבש.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: קודם כול, לגבי הסוגיה של חשיבות המגזר הערבי להתפתחות של הכלכלה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שדיברנו על זה לא מעט.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אנחנו מדגישים את זה גם בדוחות, גם באותו נייר שהזכרת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: זה בתחום הייעוץ הכלכלי של הממשלה, אבל בסוף זה החלטות של הממשלה וסדרי העדיפויות שהממשלה קובעת.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: שאלת על הסוגיה של חוב תוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שהתייחסתי לזה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למרות שכפי שאמרתי משקל החוב בתוצר אצלנו הוא לא גבוה בהשוואה בינלאומית, הנטל של תשלומי הריבית על החוב כן גבוהים בהשוואה בינלאומית ולכן אם אנחנו רוצים שהמדיניות תוכל לפעול גם במצבים שבהם ניקלע לבעיה אנחנו חייבים להמשיך להוריד את משקל החוב בתוצר.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי השאלה של חברת הכנסת שפיר, לגבי סוגי ההעסקה, יש מידע מסוים לגבי פירוט המשרות.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין לי אותו פה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אפשר כמובן להעביר לך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: לגבי סוגי ההעסקה, חברות כוח אדם או דרכים אחרות, יש על זה איזו סטטיסטיקה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אשמח להעביר לך.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אין לי אותה כאן.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: בנושא הבנק הקואופרטיבי, קודם כול, בהחלט זה היה אחת ההמלצות שהדוח לקידום התחרותיות המליץ ובמסגרת זו אנו סבורים שראוי לתת את התנאים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פרסמנו לאחרונה טיוטת מסמך שמפרט את תהליך הרישוי לגבי אגודות אשראי.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: פירטנו את זה וביקשנו את הערות הציבור.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ככל שיידרשו שינויי חקיקה אנחנו נקדם אותם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: עם זאת, לגבי ההון ההתחלתי, אני חושבת שהדבר האחרון שאנחנו רוצים הוא לאפשר גוף שיהיה לא יציב.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: דרך אגב, דרישת ההון מאגודת האשראי הרבה יותר נמוכה כמובן מאשר דרישות ההון מבנק.

סתיו שפיר: אבל היא גבוהה ביחס לְמה שדורשים בעולם.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שבעולם יש כאלה ויש אחרים.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: למדנו את הנושא.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההחלטה מה היא הדרישה באה אחרי שנעשתה עבודת מטה יסודית.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: ההערה שלנו, שזה מה שנדרש כדי להבטיח את האפשרות של גוף כזה לקום ולא להיות גוף נכה, אלא להיות גוף שיוכל לעשות את עבודתו ולהיות יציב.

סתיו שפיר: את היית מצטרפת לזה?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: אני חושבת שזהו.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: היה משהו שלא עניתי עליו?

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: נדמה לי שזה הכול.

ניסן סלומינסקי: רבותי, לא יאומן איך נגידת בנק ישראל ידעה לתכנן את הזמן בצורה כזאת שסיימנו בדיוק בזמן.

ניסן סלומינסקי: אני נותן את הקרדיט לנגידת בנק ישראל.

ניסן סלומינסקי: שוב, אני רוצה להודות לך.

ניסן סלומינסקי: אני אומר בשם כל חברי שתענוג, נעים מאוד וגם מַחְכים מאוד לשמוע אותך ואתכם, את כל הצוות.

ניסן סלומינסקי: נשמח שהביקורים יהיו תכופים יותר, גם סקירות אחת לכמה זמן שאת נותנת וגם כשיהיו לנו נושאים ספציפיים פעמים רבות ההשתתפות שלך מחכימה אותנו, כי לפעמים אנחנו שומעים גם צדדים אחרים שלא מגיעים מכיוון הממשלה וכשאנחנו צריכים לבוא לידי החלטה תמיד חשוב מאוד לשמוע, או חיזוק או לפעמים את הצד השני, כדי שנוכל לקבל החלטות.

ניסן סלומינסקי: שוב, תודה רבה לך ולצוות.

ניסן סלומינסקי: להתראות בפעם הבאה.

<נגידת בנק ישראל קרנית פלוג: תודה לכם.