ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 84, 2014-06-17 11:30

יואל רזבוזוב: צהריים טובים לכולם.

יואל רזבוזוב: אנחנו מציינים בכנסת היום את יום הצעירים והנוער בישראל.

יואל רזבוזוב: הוועדה שלנו מייחדת את הדיון לשילובם של בני נוער עולים בתנועות הנוער.

יואל רזבוזוב: גם אני נפגשתי עם התנועות.

יואל רזבוזוב: תמיד התעניינתי לדעת מה זה תנועת נוער, בתנועות הנוער תמיד יש ילדים טובים.

יואל רזבוזוב: אני מסתכל ואני רואה את המדים ואת הילדים להם יש משימות, מטרות ומטלות.

יואל רזבוזוב: אמרתי לעצמי, יש לי שתי בנות קטנות, אני רוצה לשלוח אותן לתנועות נוער שתהייה להן מסגרת.

יואל רזבוזוב: איך שהוא בעניין תנועות הנוער עולה לי בראש קונוטאציה של משהו טוב.

יואל רזבוזוב: מטרת הדיון היום, כוועדת עלייה והקליטה, לנסות לתת לעולים כניסה לתנועות הנוער.

יואל רזבוזוב: משפחות עולים חדשים שמגיעים, גם אני חוותי את זה על בשרי, ההורים כשמגיעים חלקם הולכים ללמוד וחלקם לעבוד.

יואל רזבוזוב: לפעמים הורה אחד הולך ללמוד והשני לעבוד, עובדים מהבוקר עד הערב ועם זה פעמים רבות אין מספיק אמצעים לממן חוגים והילדים נשארים ברחוב ללא השגחה.

יואל רזבוזוב: לדעתי תנועות נוער יכולות להיות הפתרון לכך.

יואל רזבוזוב: כאן אנחנו צריכים לראות איך אנחנו יכולים להעצים ולעזור לעולים להיכנס לתנועת נוער, כל אחד לפי רצונו.

יואל רזבוזוב: לבחון איך אנחנו יוזמים את המהלך הזה.

יואל רזבוזוב: זה משהו קיים ונבחן איך באמת אנחנו רותמים את המשרדים לתמוך בעניין.

יואל רזבוזוב: ראשית אבקש מאביגיל שפיגלמן מנהלת תכנית עמישב בה משתלבים תלמידים עולים בתנועת בני-עקיבא להציג את התכנית ואת המצגת.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<אביגיל וובו: שלום לכולם.

<אביגיל וובו: צהריים טובים.

<אביגיל וובו: שמי אביגיל וובו.

<אביגיל וובו: אני רכזת תכנית עמישב בבני-עקיבא.

<אביגיל וובו: מאיפה התחילה תכנית עמישב?

<אביגיל וובו: – בשנים האחרונות אנחנו זוכים לגלי עלייה גדולים.

<אביגיל וובו: כשאני מדברת על גלי עלייה גדולים הכוונה לעלייה מארה"ב, צרפת, מאוסטרליה.

<אביגיל וובו: בעצם העולים האלה נקלטים בקליטה ישירה.

<אביגיל וובו: זאת אומרת שהם לא עוברים דרך מרכז קליטה, אלא ישר לתוך קהילה, לתוך בית.

<אביגיל וובו: תנועת בני-עקיבא זיהתה את הצורך להקים תוכנית לשלב אותם.

<אביגיל וובו: מתוך המקום, שהיושב ראש יואל רזבוזוב דיבר, של המיוחדות של תנועות הנוער, באמת הכוח הכי גדול שיש לתנועות הנוער הוא תחושת השייכות.

<אביגיל וובו: ברגע שילד עולה לארץ הוא מרגיש פתאום שההורים שלו עקרו אותו מהמקום המוכר לו, פתאום הוא מגיע לכיתה והוא לא מבין את השפה, לא מבין את כל הניואנסים הקטנים התרבותיים.

<אביגיל וובו: אם הוא מצליח להיכנס לתנועת נוער זו הרשת החברתית שלו.

<אביגיל וובו: הרשת החברתית תוכל לתת לו ביטחון עצמי, פתאום אין לחץ של לימודים.

<אביגיל וובו: אני חוזרת לעניין תחושת השייכות.

<אביגיל וובו: אלו נתונים שאבקש להביא ספציפית מצרפת, אנחנו רואים שלאורך השנים שצרפתים עולים, כמו שכשכל עולה רוצה גם הוא בעצם רוצה את המקום המוכר.

<אביגיל וובו: אנחנו רואים ממוקדים, בנימינה, רעננה, אשדוד, נתניה ירושלים ואנחנו רואים שככל שהשנים עולות המספרים עולים.

<אביגיל וובו: יש לנו גם נתונים מכל מיני ארצות.

<אביגיל וובו: בשקף למטה עולים מארה"ב, אסיה, אפריקה וכדומה.

<אביגיל וובו: כעיקרון זה נשמע לנו משהו של פעם, אבל אנחנו רואים שככל שעוברות השנים יש יותר ויותר עולים שעולים לארץ.

<אביגיל וובו: מהי תכנית עמישב?

<אביגיל וובו: – מטרות התכנית, יש לתכנית עמישב שתי מטרות עיקריות.

<אביגיל וובו: המטרה הראשונה, להפוך את תנועת הנוער ואת הסניף המקומי למשמעותיים והמשפיעים להתאקלמותו של העולה בחברה הישראלית.

<אביגיל וובו: בעצם, לצמצם את הפערים של העולה.

<אביגיל וובו: ברגע שהילד יכנס לתנועת נוער, שם הוא ירגיש את תחושת השייכות ובעצם הפערים יצטמצמו.

<אביגיל וובו: המטרה השנייה שיש לתכנית עמישב היא להשפיע על החברה הקולטת.

<אביגיל וובו: בהרבה פעמים אנחנו רואים שהחברה הקולטת לא תמיד יודעת לקלוט כמו שצריך.

<אביגיל וובו: זה לא משהו חדש, זה משהו שאנחנו רואים מההיסטוריה.

<אביגיל וובו: בכל עלייה חדשה העלייה הקודמת אומרת להם 'אתם החדשים, אתם לא יודעים כלום'.

<אביגיל וובו: כשאני מדברת על עלייה מצרפת, מארה"ב או מדרום אפריקה בהרבה פעמים הילדים האלה נראים שהכול בסדר והכול מצוין וההורים שלהם יטפלו בהם, אבל בהרבה פעמים אותו ילד בכיתה ד' כשהוא מגיע לכיתה, החברה הקולטת לא מבינה עד כמה אותו ילד עובר משבר בפנים והוא באמת צריך תמיכה.

<אביגיל וובו: מטרת התכנית גם לעזור לשלב את העולה, אבל גם לחנך את החברה הקולטת לערכים של עלייה וקליטה.

<אביגיל וובו: תכנית עמישב הוקמה שלוש שנים.

<אביגיל וובו: כרגע היא פועלת בשישה מוקדים.

<אביגיל וובו: תכנית עמישב בנויה שבכל מוקד שבו פועלת תכנית עמישב יש רכזת מגשרת דוברת השפה.

<אביגיל וובו: יש לה שני תפקידים, האחד, קשר עם הורים והסבר על הפעילויות – דבר מאוד פשוט.

<אביגיל וובו: היא שולחת מייל בכל שבוע בשפה שמתאימה להורים.

<אביגיל וובו: בעצם היא מנגישה את פעילות תנועת הנוער להורים.

<אביגיל וובו: ברגע שהורה מרים את הטלפון והוא לא צריך לשבור את השיניים כדי לדבר עם הרכזת אם הוא מבין מה זה הטיול ומה צריך להביא ושזה יומיים.

<אביגיל וובו: פתאום תנועת נוער שלפעמים נראית כמו בלגן, ברגע שמישהו מדבר את השפה, הכול נראה הרבה יותר מסודר.

<אביגיל וובו: הנקודה השנייה, התפקיד השני של הרכזת ללוות מדריכים שהם מדריכים של שכבת הגיל, היא מלווה אותם על מנת לשלב.

<אביגיל וובו: כלומר, שהחניך העולה לא ירגיש שהוא חלק מפרויקט, כי מי שבא בעצם ללוות אותו, הוא בעצם המדריך של ששאר החניכים.

<אביגיל וובו: לאותו מדריך יש תפקיד נוסף בהדרכה והוא ליצור קשר אישי.

<אביגיל וובו: הוא הולך אליהם הביתה, אוסף אותם ובזמן שהוא מגיע לפעילות בתנועה הוא דואג שהם מבינים והם לא נעלמים.

<אביגיל וובו: הנקודה החשובה בתכנית עמישב, האופי המיוחד, זה לא פרויקט.

<אביגיל וובו: לא הופכים את העולים לפרויקט.

<אביגיל וובו: ההפך, הילד בכלל לא מרגיש שהוא חלק מתכנית.

<אביגיל וובו: נקודה נוספת מאוד מאוד חשובה שחשוב לנו להגיד, התכנית הזאת, אנחנו לא רוצים שהיא תהייה של בני-עקיבא.

<אביגיל וובו: אם יש ילד עולה שהולך לתנועת נוער אחרת, זה מצוין.

<אביגיל וובו: מבחינתנו המטרה שכל העולים יכנסו לתנועת נוער כי זה הפתח לחברה הישראלית.

<אביגיל וובו: אנחנו מאוד מאוד רוצים, מאוד שואפים שכל תנועות הנוער יתעסקו בעלייה ובקליטה.

<אביגיל וובו: אלו נתונים משנת 2013, במוקדים שיש לנו אנחנו רואים, בטיול האחרון שהיה לנו בבני-עקיבא רשמנו משלמי דמי חברות של העולים.

<אביגיל וובו: רואים שבשנת 2013 235 חניכים עולים הצטרפו לתנועה.

<אביגיל וובו: זה על ידי הטלפון, השיחה האישית, הדאגה לדברים הקטנים.

<אביגיל וובו: נסיים, אנחנו בבני-עקיבא, קצת גיששנו לראות מי בעצם אחראי על אותם עולים שנקלטים בקליטה ישירה.

<אביגיל וובו: עברנו במשרד החינוך, משרד החינוך עושה עבודה מצוינת בליווי בתי ספר, הם בעצם מלווים בבתי ספר.

<אביגיל וובו: , משרד העלייה והקליטה, או שהם מתעסקים במרכזי קליטה או שכל משפחה שעולה לארץ מקבלת סל קליטה בבית הספר.

<אביגיל וובו: כרגע, היום אין אף גוף ממשלתי שדואג לילדים אחר הצהריים ורואה מה באמת קורה להם.

<אביגיל וובו: אנחנו רואים שבחו"ל הרבה פעמים תנועת נוער לא היה משהו משמעותי.

<אביגיל וובו: בארץ באמת תנועת נוער, זה כמו שאמרנו, היא הפתח, היא הרשת החברתית וזה מה שייתן לילד ביטחון עצמי.

<אביגיל וובו: אנחנו מאוד מאוד מקווים ומצפים שמתוך הוועדה הזאת נוכל לראות איך אנחנו משלבים את העולים.

<אביגיל וובו: תודה רבה ויום טוב.

יואל רזבוזוב: תודה אביגיל.

יואל רזבוזוב: נשמע כעת את נציגי המשרדים.

יואל רזבוזוב: אירית ברוק.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<אירית ברוק: שלום רב, ראשית אני מאוד שמחה להיות פה ושמקדישים לנושא החשוב הזה, לפן הזה של תנועות הנוער ועדה, בדרך כלל היא על נושאים אחרים.

<אירית ברוק: בתנועות הנוער מזה שנים רבות מנסים להתמודד עם קליטת העלייה.

<אירית ברוק: עוד משנות ה-50 תמיד היעד של תנועות הנוער היה לקלוט עלייה.

<אירית ברוק: התפתחו גישות שונות לאורך השנים.

<אירית ברוק: כבר לפני עשר שנים הייתה עבודה עם פרופסור רינה סבר מהאוניברסיטה העברית ירושלים, אם איני טועה, כדי לראות איך לקלוט, הייתה תכנית מסוימת.

<אירית ברוק: בשנים האחרונות נכנסה מאוד חזק תכנית שקוראים לה "מגשרים בקהילה".

<אירית ברוק: התכנית הזאת מופעלת באמצעות מועצות הנוער והתנועות תוך ליווי של המשרד - - -

יואל רזבוזוב: לא אנשים של מערכת החינוך?

<אירית ברוק: לא.

<אירית ברוק: לא.

<אירית ברוק: זה רעיון של התנועה וכאן אני אשאיר לחבר'ה לדבר על זה כי זו באמת תכנית מפוארת של התנועות.

<אירית ברוק: הרעיון הוא שבראש כל סניף יעמוד לא רק רכז סניף אחד, אלא יעמדו שניים.

<אירית ברוק: האחד הוא ישראלי ותיק והשני ישראלי עולה חדש בין העדה הרלוונטית לשכונה.

<אירית ברוק: כלומר בסניף שפונה ליוצאי חבר העמים יעמוד גם מרכז סניף ישראלי וגם מרכז סניף מיוצאי חבר העמים ואותו גם בקהילה האתיופית.

<אירית ברוק: התכנית הלכה לשתי הקהילות האלה בעיקר.

<אירית ברוק: ראינו מאוד יפה, כמו שסיפרת קודם, ברגע שיש להורים למי לפנות, ברגע שיש מישהו שהוא דובר השפה וברגע שיש מישהו שמכירים אותו ואפשר לסמוך עליו, שאפשר לסמוך לתת לו את הילדים אחר הצהריים ולא לשלוח אותם למה שנראה כמו איזה כאוס כזה גדול, שחלילה ילדים אחרים מי יודע מה יעשו להם, אולי דברים רעים.

<אירית ברוק: הדברים מתאזנים וראינו שהתכנית עובדת.

<אירית ברוק: מעבר לתכנית הזאת התנועות מפעילות עוד מספר תכניות.

<אירית ברוק: כל תנועה עם הטעם שלה, עם האידיאולוגיה שלה.

<אירית ברוק: המשרד באמצעות תקנת תנועות הנוער, זה קצת תיקון לדברים שאמרת, מעביר כמיליון שקל מדי שנה לטובת העניין.

<אירית ברוק: היו שנים שמשרד העלייה והקליטה תגבר את התקנה - - -

יואל רזבוזוב: זאת התקנה של מיליון שקל לתנועות נוער?

יואל רזבוזוב: הן ניגשות למכרז?

<אירית ברוק: לא.

<אירית ברוק: לא.

<אירית ברוק: יש תקרת תמיכה שמופיעה ברשומות.

<אירית ברוק: אחד הקריטריונים הוא תמיכה באוכלוסיות מיוחדות, אוכלוסיות של נערים עובדים, עולים חדשים, נערים ונוער עם מוגבלות ונערים בסיכון.

<אירית ברוק: מתוך הפול הזה מיליון שקל.

<אירית ברוק: בדקתי לפני שהגעתי לכאן, בשנה שעברה העברנו מיליון שקל, זה בערך הממוצע בשנים האחרונות שעוברים לטובת קליטת עלייה בתנועות הנוער.

<אירית ברוק: כך שיש מקום ויש התייחסות ממשלתית ואפילו רצינית לעניין הזה.

<אירית ברוק: כמו שציינתי, לפני כמה שנים גם משרד העלייה והקליטה היה מעביר לתוך תקנת התמיכה הזאת סכום כסף על מנת לתגבר אותם, מפני ששני משרדי ממשלה לא יכולים לתמוך במקביל באותה פעילות.

<אירית ברוק: בשנתיים האחרונות אין העברה כספית כזאת.

<אירית ברוק: הפעילות הזאת היא אחד הדגלים של תנועות הנוער והיא מאוד מאוד חשובה גם למשרד.

יואל רזבוזוב: אנחנו נשמע כעת את נציג משרד הקליטה, איציק אוחנה בבקשה.

<איציק אוחנה: שלום לכולם.

<איציק אוחנה: אני מנהל אגף בכיר של צעירים.

<איציק אוחנה: זה אגף חדש שהוקם בחצי השנה האחרונה.

<איציק אוחנה: אנחנו בתהליכי התהוות, בנייה ומיסוד אל מול כל הגורמים.

<איציק אוחנה: בהיבט של פעילויות תנועות נוער, עוד לפני שאני אגיד מה הפעילות שאנחנו רוצים לעשות לפחות באגף, הגילאים של האגף הם בין 17 ל-18 בהיבטי ההכנה לצה"ל, מכינות וכדומה.

<איציק אוחנה: בחודש הקרוב אנחנו יוצאים לאיזה פיילוט.

<איציק אוחנה: מיד אציין אותו.

<איציק אוחנה: המדרגה הנוספת הם גילאי 20 עד 35 – אלו גילאי הצעירים שבכללותם האגף אחראי על כל עולם התוכן של סטודנטים, השכלה גבוהה.

<איציק אוחנה: כל מינהל הסטודנטים נושק תחתיי יחד עם תחום צה"ל.

<איציק אוחנה: חיילים, בכל עניין ההכנה לפני גיוס עם אגף חברתי ביטחוני, שילוב משרד החינוך, ליווי תוך כדי עם גופים שיש לנו בתוך הצבא וכמובן לשכות הגיוס בטרום גיוס, בהכנה ובלווי גם הפרטני וגם הקבוצתי של אוכלוסיות מובחנות מקרב העולים.

<איציק אוחנה: הדבר השלישי, מרכזי הצעירים.

<איציק אוחנה: אנחנו דרך הג'וינט עם קרן גדיר ועוד שותפים מפעילים מרכזי צעירים ברשויות המקומיות.

<איציק אוחנה: אנחנו משתתפים ברכז עולים וגם בתקציבי פעילות.

<איציק אוחנה: אנחנו הולכים להרחיב את הפסיפס.

<איציק אוחנה: נתמקד בעניין תנועות הנוער.

יואל רזבוזוב: זה משהו חדש?

יואל רזבוזוב: על כמה רשויות - - -

<איציק אוחנה: כרגע הרחבנו את זה מ-15 ל-18 רשויות שעיקרם נגב וגליל וגם הפריפריה החברתית בהיבטים של לוד רמלה שהכנסנו אותם לתוך התמונה.

<איציק אוחנה: בעזרת ה' אנחנו הולכים לפעימה של הרחבה לעוד 15 רשויות נוספות במרכז הארץ.

יואל רזבוזוב: זה מרכז לצעירים עולים.

<איציק אוחנה: מבחינתנו צעירים, גיל 35 זה צעיר, גם מעבר גיל 47 הוא צעיר, אבל צריך לחתוך.

יואל רזבוזוב: מה תפקיד רכז?

יואל רזבוזוב: מה אמור לעשות הרכז?

<איציק אוחנה: תפקידו של הרכז, אנחנו מנגישים את השירות יחד על הפלטפורמה העירונית, לצורך העניין זה על שלוש רגליים: ההשכלה הגבוהה, כל מוד ההכנה לפני, תוך כדי לצה"ל.

<איציק אוחנה: מיד אני אסקור חלק מהפעילויות כי זה חשוב בקשר עם תנועות הנוער.

<איציק אוחנה: הדבר השלישי זו הרגל של התעסוקה.

<איציק אוחנה: א', אנחנו חושפים בפני כל הצעירים, מרכזי הצעירים קיימים ברשויות המקומיות ואני לא מחדש לאף אחד, מרכזי הצעירים הם לכל האוכלוסייה ואנחנו רוצים שתהייה אינטגרציה.

<איציק אוחנה: תפקידו של אותו רכז לרתום את הצעירים העולים שפוקדים אותו ולשלב אותם בכל הפעילות העירונית.

<איציק אוחנה: חלק מהעניין הזה אלו אחים בוגרים, מנטורים, שילוב התעסוקתי - - -

יואל רזבוזוב: זאת אומרת שבתוך מרכז צעירים קיים יתווסף תקן לרכז שיהיה אחראי לעולים.

<איציק אוחנה: כן.

יואל רזבוזוב: אבל לא בכול הרשויות קיימים מרכזים.

יואל רזבוזוב: בכל הרשויות יש מרכזי צעירים?

<איציק אוחנה: לא.

יואל רזבוזוב: בינתיים אתם הולכים איפה שקיים.

<איציק אוחנה: אנחנו הולכים איפה שקיים, איפה שממוסד, איפה שהמערכת עובדת עם שלושת הרגליים למעט כמובן אותו רכז עולים.

<איציק אוחנה: כרגע עושים את זה בחצאי תפקיד בכל מיני צורות בנוסף לתפקיד וכדומה.

<איציק אוחנה: כרגע אנחנו הולכים לחזק את הפונקציה הזאת כי זיהינו שמבחינתו זה מכפיל כוח.

<איציק אוחנה: מן הסתם הוא עובד מול המרחבים והמרכזים שלנו בתוך הערים מול הממונים.

<איציק אוחנה: כרגע אנחנו בתהליך מיסוד גם עם תו תקן וגם הדרכות והנחיות סדורות.

<איציק אוחנה: מתחילת השנה קיימנו כבר ארבעה מרכזים ואנחנו מן הסתם שותפים לאיתור ובכל מה שקשור בזה.

<איציק אוחנה: בעניין תנועות הנוער, אנחנו כרגע, אני לפחות, בתהליך של מיפוי של גופים שעוסקים בהסללה, אני קורא לזה הסללה, לעשות מסלול לעולים לראות איך אנחנו רותמים אותם דרך תנועות הנוער, יחד עם חברת המתנ"סים לא חברת המתנ"סים, יחד עם הרשויות המקומיות - - - <קריאה:> הם לא בגיל.

<איציק אוחנה: הם לא בגיל, אני לא יכול ליצור עוד נתק מלאכותי.

<איציק אוחנה: כשאני מסתכל על צעירים הם באמת לא בגיל שלי, הם נמצאים באגף קליטה בקהילה.

<איציק אוחנה: שם בעיקר מתבצעת הפעילות בשני ערוצים.

<איציק אוחנה: הערוץ האחד שאת נגעת בו והוא נוהל תמיכות, בגלל כפילויות וגם בגלל זה וזה יש אפשרות לגופים ברשות המקומית וכדומה להגיש בקשה לתמיכה בפרויקטים דרך תקציבי קליטה בעלייה.

<איציק אוחנה: יש את הועדה העירונית של קליטה בהקהילה ברמה המחוזית שדנה בכל עיר ועיר העלאת תכניות ואפשר לעלות את זה דרך העניין הזה.

יואל רזבוזוב: אותה תנועת נוער יכולה להגיש בקשה לתמיכות גם במשרד החינוך וגם בקליטה לטובת פרויקטים?

<אירית ברוק: לא.

<אירית ברוק: זאת אומרת שגם ברמה הארצית וגם ברמה המקומית זה דרככם.

<איציק אוחנה: בוודאי.

<איציק אוחנה: אנחנו עושים את זה בוועדות שמתבצעות ברמה המחוזית.

<איציק אוחנה: עד להיקף של 150 אלף שקל זה בכלל ברמה המחוזית ולא זה לא עולה למעלה.

<איציק אוחנה: מעל 150 אלף שקל זה עולה לוועד הממליצים לוועדה הארצית כדי לדון בפרויקט גדול.

<איציק אוחנה: זה הסדר גודל ואפשר לעשות את זה דרך הרשויות המקומיות.

<איציק אוחנה: זה תהליך עם מעטפת ועם שותפים - - - <קריאה:> לא לצעירים, זה לקליטה.

<איציק אוחנה: את מדברת על התבחינים של התמיכות שזה הפן השני.

<איציק אוחנה: לתבחינים של התמיכות כרגע אין לנו ראש אגף של קליטה בקהילה, אריה פורת פרש לפני שלושה חודשים ויש ממלא מקום.

<איציק אוחנה: כרגע אנחנו מנסים ליצור דרך נוהל התמיכות, לראות איך אנחנו מכניסים את העניין של הצעירים.

יואל רזבוזוב: חשוב להכניס את התנועות כדי אם יש תכנית טובה שיוכלו להגיש.

<איציק אוחנה: אני אומר שוב, זה לא כי כנראה מישהו רע ולא בא להכניס.

<איציק אוחנה: אנחנו מבינים את החשיבות, אבל הבעיה כאן היא תקציבית.

<איציק אוחנה: בשנה הקרובה נרענן את כל נוהל התמיכות גם בהיבטים של התחומים שאנחנו רוצים להכניס.

<איציק אוחנה: לדעתי המנכ"ל בפריזמה מאוד כלפי תנועות הנוער כדי להשלים את הרצף הזה.

<אירית ברוק: בתוך תחנת התמיכה יש מנגנון שיודע לקלוט ממשרדים אחרים.

<אירית ברוק: מאחר ותנועות הנוער עובדות על ספקטרום רחב של נושאים גם בנושא הזה תנועות הנוער יכולות.

יואל רזבוזוב: חשוב שתשלבו כוחות כדי להכניס את תנועות הנוער.

יואל רזבוזוב: ראינו שיש מספרים יפים, 300 שנכנסו זה מספר יפה.

יואל רזבוזוב: ילדים, במקום להסתובב ברחובות הם במסגרת.

יואל רזבוזוב: אני מעדכן לפי המצגת האחרונה.

<אירית ברוק: יש 13 תנועות נוער, אלו מספרים מאוד גדולים.

<איציק אוחנה: מעבר לעניין הזה יש את הפרויקטים לעידוד עליה שהמשרד מתקצב.

<איציק אוחנה: יושבת כאן מנהלת האגף.

<איציק אוחנה: בקצרה, בעניין הזה יש תהליך ליווי של איש לרבות כל ההתאמה לעניין החינוכי, התאמות לבתי ספר, חוגים, פסיכו-דידקטי וכל המכלול.

<איציק אוחנה: חשוב לדעת שקיימים כאן פרויקטים ברשויות רבות.

<איציק אוחנה: ברשויות מן הסתם זה תלוי בהיקף העולים וגם לא בעולים עצמם, זה לסך כל האוכלוסייה כי עשינו איזה שינוי.

<איציק אוחנה: השורה התחתונה, יש פרויקטור שמלווה בשפתם.

<איציק אוחנה: אני מסכים איתך שעניין השפה והחיבור הוא מאוד מאוד אקוטי.

<איציק אוחנה: אקוטי, כי אם אתה ידוע שיש לך כתובת ויש מישהו שמדבר את שפתך אתה גם מרגיש פתוח ואתה גם מזדהה, את זה אני לא מחדש לאף אחד – זה מאוד מאוד חשוב.

<איציק אוחנה: שמנו על זה את הדגש.

<איציק אוחנה: הפרויקטוריים משולבים בתוך המכולל של הרשויות המקומיות, מן הסתם אנחנו מתקצבים את השכר.

<איציק אוחנה: יותר חשוב, כדי לראות את כל הקומפלקס, רכזי העלייה השכונתיים או של המתנ"סים, למשל בירושלים.

<איציק אוחנה: לדעתי שם זה בנוי בצורה מעוררת הערכה, זה נותן את רצף הטיפול המשלים.

<איציק אוחנה: כלומר, גם כשעולה הגיע לשכונה מסוימת, אוטומטית ברשת הוא יודע לחבור ולדעת מי הרכז שלו.

<איציק אוחנה: אנחנו מעבירים רשומות כאלה מסודרות בכספת, כלומר הנתונים עוברים ישירות לרשות המקומית.

<איציק אוחנה: כמנהל מרחב אני יודע להגיד את זה, אוטומטית אנחנו דואגים שהעולה לא מתפספס, לא העולה ולא ההרכב המשפחתי לרבות הנערים.

<איציק אוחנה: בירושלים היה אולפן ילדים.

<איציק אוחנה: משרד החינוך היה שותף בו והוא היה מתכון נהדר, אבל הוא נסגר מכל מיני דברים גם דידקטיים ולא ניכנס לזה.

<איציק אוחנה: אני מזכיר אותו כי לטעמי זו הייתה פלטפורמה מאוד משמעותית גם להורים וגם לשילוב הילדים והנוער.

<איציק אוחנה: כמובן שקיימים אולפנים רגילים.

<איציק אוחנה: אנחנו כמשרד משלבים ידיים עם האגף חברתי ביטחוני של משרד הביטחון שהמרכיב שלו זה כמובן ההכנה לצה"ל, אבל עוד לפני כשמדברים על תנועות הנוער על כל הפן של התרומה הקהילתית, הקמת תנועות נוער, הקמת מכינות.

<איציק אוחנה: ביולי אנחנו פותחים שתי מכינות לעולים ובני עולים.

<איציק אוחנה: בהתקשרות הוא יהיה ישירות עם משרד הביטחון על הפלטפורמה של מכינות הקיימות כשהן ריקות מאדם.

<איציק אוחנה: יחד עם משרד הביטחון וצה"ל אנחנו פותחים שם מכינות לעולים לקראת גיוס שבחצי שנה-שמונה חודשים הקרובים הם עתידים להתגייס לצה"ל, להם אנחנו עושים הכנה ייחודית כי זיהינו עקב אכילס לא פשוט בהיבט של נחיתה רכה, הבנה של המסגרת, תכנים של מורשת, חינוך, סיורים ומשלבים לתוך זה מפקדים.

<איציק אוחנה: המכינות האלה תהיינה, אחת בנצרת עילית – מכינת תבור, מכינה נוספת בבית הדסה.

<איציק אוחנה: אנחנו עושים פיילוט.

<איציק אוחנה: המכינה היא במשך חודש ימים כהכנה לפני השירות.

<איציק אוחנה: אחרי שנסכם את זה אני מאמין שנרחיב את הפעילות הזאת.

יואל רזבוזוב: זה יחד עם חנה מעידוד עלייה, אתם עושים מכינה לקראת הגיוס.

<איציק אוחנה: זאת לא המכינה המסורתית, אני כמפקד לשכת גיוס יודע על היבטים של שנה.

<איציק אוחנה: כאן זה פן אחר.

<אירית ברוק: אם מדברים על מכינות, כנראה עומדת להתפרסם ברשומות תקנה של מכינות אופק.

<אירית ברוק: מכינות שהן חצי שנתיות.

<אירית ברוק: בין היתר הן מיועדות לעולים חדשים ולילדי פריפריה.

<אירית ברוק: יכול להיות שיהיה לכם מעניין לעקוב אחרי זה.

יואל רזבוזוב: חשוב שמשרד החינוך מפרסם תקנה, אבל משרד העלייה והקליטה היה צריך להיות מהראשונים לדעת על זה כדי שיהיה שילוב.

<אירית ברוק: אלו מכינות שמופעלות בחלק על ידי הסוכנות.

<מאשה נוביקוב: חשוב לציין שצריכים להיכנס לאתר של משרד הקליטה והעלייה.

<מאשה נוביקוב: יש בו כל כך הרבה מידע, כל כך הרבה הסברים על הפרויקטים שאנחנו מובילים.

<מאשה נוביקוב: אתם יכולים להשתלב בהם.

<מאשה נוביקוב: שווה שתלמדו את כל הנושאים האלה כי באמת יש המון נושאים שאתם יכולים להיעזר ביום יום שלכם.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת מוטי יוגב.

יואל רזבוזוב: גברת קרן שמר רכזת תכנית קליטה בתנועות הנוער העולמיות.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<קרן שמר: שלום.

<קרן שמר: אני ממועצת תנועות הנוער.

<קרן שמר: מועצת תנועות הנוער זה ארגון גג שמהווה בית לכל תנועות הנוער שמאחד את הפעילות שלהן, הוא מהווה לתנועות שולחן עגול לשיח ודיאלוג סביב כל מיני נושאים.

<קרן שמר: תחום הקליטה הוא אחד הנושאים שאנחנו מתעסקים בו הרבה שנים.

<קרן שמר: חשוב לי להגיד, אני מובילה היום תכנית שנקראת "מגשרים בקהילה" זו תכנית שחוצה לכל התנועות, אבל בכל תנועה יש מחלקה שמתעסקת בקליטת עלייה, לרוב של העדה האתיופית ושל יוצאי חבר העמים.

<קרן שמר: מבני-עקיבא הציגו כאן את אחת התכניות שלהן, הנתונים שאביגיל מנתה הם של התכנית הזאת.

<קרן שמר: תכנית עמישב ותכניות נוספות שיש לנו, בהן יש מספרים נוספים.

<קרן שמר: מבחינת נתונים אנחנו מדברים על כ-10,000 בני נוער.

<קרן שמר: ראשית מאוד קשה לכמת את הנתונים האלה, אגב יש הרבה יותר מיוצאי חבר העמים כי זה כבר אוכלוסייה שהיא מרגישה צברית לכל דבר.

<קרן שמר: קשה לכמת.

<קרן שמר: אנחנו מדברים בערך על כ-10,000 בני נוער עולים: כ-6,000 בני נוער בני העדה האתיופית ו-4,000 מחבר העמים לשעבר.

<קרן שמר: התכנית שאנחנו שמובילים בכל התנועות היא תכנית ייחודית מכיוון שיש מגשר שהוא בן העדה.

<קרן שמר: השפה פה שוברת בעצם את הקיר התרבותי הזה, את האיום שיש.

<קרן שמר: ככה אנחנו מצליחים להביא את בני הנוער לתנועות.

<קרן שמר: זה לא מספיק, זה טיפה בים והיינו רוצים להביא הרבה יותר.

<קרן שמר: אני אעביר את רשות הדיבור לנציגי התנועות כדי שתוכלו לשמוע יותר מה יש בכל תנועה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נעשה סדר של דוברים.

יואל רזבוזוב: אבל איך שהוא המספרים לא מסתדרים לי.

יואל רזבוזוב: אם יש 6,000 בני נוער עולים מהעדה האתיופית, לי איך שהוא זה נשמע מספר גבוה מדי, כמה בני נוער יש בפלח האוכלוסייה?

יואל רזבוזוב: על איזה גילאים אנחנו מדברים?

יואל רזבוזוב: <קריאה:> בגילאי 12 עד 17 – יש 17,900.

יואל רזבוזוב: מתוכם כ-6,000 בתנועות נוער?

<קרן שמר: כן.

<קרן שמר: נשמע לך הרבה?

יואל רזבוזוב: נשמע לי הרבה מדי.

יואל רזבוזוב: לפי פי כל הבעיות שאני מטפל בהן נשמע שהרוב לא בתנועות, כי אם הם בתנועות נוער אז הם במסגרת.

יואל רזבוזוב: אנחנו מקצים משאבים ועובדים ויש הרבה תכניות ואנחנו מקבלים סטטיסטיקות, אז איך שהוא המספרים לא תואמים.

<אירית ברוק: יכול להיות שזה המהלך התקשורתי הרגיל.

<אירית ברוק: אתה יודע שאוהבים לשים את הזרקור על הבעיות ואת הדברים היותר טובים לפעמים שוכחים.

<קרן שמר: בעיות בעבודה היומיות של התנועות אני יכולה למנות אין ספור.

<קרן שמר: אלו בערך המספרים שיש לנו.

<קרן שמר: לדעתנו אגב, יש הרבה יותר בני נוער שמגיעים לפעילות שוטפת.

<קרן שמר: יכול להיות שהם לא נרשמו כחברים בתנועה וכל מיני דברים כאלה.

<קרן שמר: לדעתנו יש יותר, זה באמת נתון רשמי שיש לנו.

<קרן שמר: התכנית שאני מפעילה התחילה כפיילוט, אבל בשנים האחרונות היא פועלת בכ-18 סניפים, היא פעלה בבאר שבע בשלוש תנועות, חיפה, אריאל, מגדל העמק, כרמיאל, אשדוד, נתניה.

<קרן שמר: הפרויקט מסתיים השנה.

<קרן שמר: בתכנית הזאת אנחנו מפעילים מגשרים לצד רכז, הם בעצם עובדים יחד ומפעילים את הסניף.

<קרן שמר: אני עובדת מול רכזי קליטה של התנועות, מול נציגים שחלקם יושבים כאן והם מפעילים את התכנית בתוך התנועות.

<קרן שמר: שוב, זו תכנית אחת מתוך כמה תכניות שפועלות בתנועות ומתוך פעילות הרבה יותר רחבה.

יואל רזבוזוב: תודה לסקירה.

יואל רזבוזוב: אנחנו עוד נבדוק את המספרים.

יואל רזבוזוב: רואים שנעשית עבודה.

<מתוקו אלמו: אני מבני-בעקיבא.

<מתוקו אלמו: לפעמים יש חניכים שהולכים ליותר מתנועה אחת, זה קיים.

<מתוקו אלמו: יש חניכים שנרשמים ונמצאים בתוך תנועה אחת ולאחר מכן הולכים גם לתנועה אחרת.

יואל רזבוזוב: זה מסביר.

יואל רזבוזוב: בבקשה חגית שוורצמן רכזת תכניות לנוער דוברי רוסית בנוער העובד והלומד.

<מיכאל זץ: אני מנהל תחום עולים בתנועת הצופים.

<מיכאל זץ: כשמדברים על עולים בתנועות נוער צריך להבדיל מאיפה עולים מגיעים.

<מיכאל זץ: העולים שמגיעים מצרפת, מצפון אמריקה – הם מכירים הרבה יותר את תנועות הנוער, הם יודעים מה זה והם גם מחפשים את המסגרת הזאת, להבדיל מעולים מחבר העמים לשעבר ועולים מאתיופיה שהם המאסה העיקרית.

<מיכאל זץ: לצד ההצלחות שלנו במקומות מסוימים שיש מגשרים, אנחנו יודעים לתת מענה מאוד מסוים.

<מיכאל זץ: אנחנו כן נתקלים בקושי.

<מיכאל זץ: למשל, אצל יוצאי חבר המדינות הילד הוא לא זה שמחליט לאיזו מסגרת הוא ילך, מי שמחליט עבורו אלה ההורים שלו ובהרבה פעמים גם הסבא והסבתא.

<מיכאל זץ: הפנייה של תנועות הנוער לילד היא לא רלוונטית, הפנייה צריכה להיות לסבא ולסבתא או להורים.

<מיכאל זץ: שם למעשה אנחנו פחות מצליחים כי אנחנו לא יכולים ללכת מדלת לדלת.

<מיכאל זץ: אנחנו לא מקבלים את התמיכה ואת העזרה מאגף הרווחה ברשויות.

<מיכאל זץ: אצל העולים מאתיופיה יש את אותה בעיה בכיוון הפוך, ההורים פחות אקטיביים בכל מה שקשור לחינוך של הילדים, שם יש ריבוי מסגרות מאוד גדול ובעצם הילד צריך רק לבחור לאן ללכת, לאיזה מתנ"ס, לאיזה חוג, לאיזו עמותה.

<מיכאל זץ: רוב העמותות והרוב שפועלים הם פועלים בחינם.

<מיכאל זץ: ברגע שתנועת הנוער מבקשת סכום מסובסד כמו 50 שקל לשנה או 100 לשנה, אלו סכומים מסובסדים, ברגע שהם שומעים את זה הם מוותרים על חברות בתנועת הצופים לצורך העניין.

<מיכאל זץ: אנחנו בתור נוער הצופים מאמינים שהשתלבות בחברה הישראלית חייבת להיות דרך תנועת נוער כי תנועות הנוער הן מפתח לחברה הישראלית, להצלחה בצבא, ולהצלחה בחיים האזרחים אחר כך.

<מיכאל זץ: אין סיבה שאת החינוך הפורמאלי הם יקיימו כתף לכתף בכיתה, אבל את שעות הפנאי הם יבלו בנפרד.

<מיכאל זץ: כאן בעצם הפנייה שלנו, של תנועות הנוער לוועדה, אנחנו נשמח לכל עזרה בכל מה שקשור לפנייה להורים כדי לעורר את החשיבות בחברות בתנועות נוער.

יואל רזבוזוב: תודה מיכאל.

יואל רזבוזוב: אנחנו יכולים לזהות בעיות, אבל צריך לרתום את כולם ולהכניס כמה שיותר עולים ובני עולים לתנועות נוער, לחינוך בלתי פורמאלי.

יואל רזבוזוב: אני גם פועל הרבה להכניס מסגרות ספורטיביות גם הן חשובות, רק כדי שהם יהיו במסגרות.

יואל רזבוזוב: בוריס שינדלר, מייסד ארגון One day – התנדבות חברתית.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<בוריס שינדלר: אני לא אדבר היום על הארגון שלי, הגעתי בכובע אחר, כבוגר תנועת הנוער השומר הצעיר כאחד שבחייו התעסק המון בחינוך בלתי פורמאלי.

<בוריס שינדלר: עלו כאן כל מיני מספרים וגם עלה עניין השפה.

<בוריס שינדלר: ראשית אני חייב להגיד, קרן, נאמר משהו שדוברי רוסית כבר יותר צבריים וכדומה - - -

<קרן שמר: אמרתי מרגישים.

<בוריס שינדלר: מרגישים.

<בוריס שינדלר: אני לוקח את זה בערבון מוגבל, אני אצטט פה גדולים ממני, דוח מכון ברוקדייל משנת 2012 שנערך עבור הג'וינט סקר את כל ההשתלבות של בני הנוער גם בחינוך הבלתי פורמאלי.

<בוריס שינדלר: הנתונים אומרים: 68% מדווחים על כך שהחברים שלהם עולים – זה נתון מאוד חשוב.

<בוריס שינדלר: משהו כמו 47% אומרים שהם מדברים בבית, לצורך העניין ברוסית וגם בעברית.

<בוריס שינדלר: לעניין שלנו ההשתתפות שלהם בתנועות הנוער ביחס לישראלים וותיקים היא יותר פחותה, כלומר 8% בני עולים, 12% בקרב יוצאי אתיופיה שאצלם האחוזים יותר גבוהים.

<בוריס שינדלר: כל ההקדמה שלי באה להגיד שאני מאוד שמח לשמוע שיש תכניות שבאמת פועלות ולמי שמגיע לתנועות הנוער יש לו את המסגרת שמטפלים וקולטים אותו.

<בוריס שינדלר: אני חושב שכמו שמיכאל אמר, אנחנו נמצאים בבעיה מאוד גדולה מבחינת המודעות.

<בוריס שינדלר: המודעות של ההורים והסבים והסבתות לתנועות הנוער בישראל היא אפסית.

<בוריס שינדלר: זה מתחיל ברמה שמספיק לכתוב בגוגל ברוסית תנועות נוער ולראות שלא קיים ערך בויקיפדיה.

<בוריס שינדלר: דובר כאן על עולים אחרים, אני לא דובר צרפתית, אני דובר אנגלית, זה אותו דבר, נכון עולה האתר של מתן שקצת מפרט אין את זה בויקיפדיה.

<בוריס שינדלר: אנשים לא יודעים להגיע למידע ולהם לא יודעים שקיימות כאן תנועות נוער.

<בוריס שינדלר: מי שכבר מגיע לתנועות הנוער כמובן שיודע מכל הערכים שקיימים בתנועות הנוער, אני לא צריך להרחיב כי כולם כאן בשביל זה.

<בוריס שינדלר: אני פונה כאן לכולם, פניתי גם למשרד החינוך וגם למועצת הנוער בעבר.

<בוריס שינדלר: אני חושב שהגיע הזמן להתאחד והגיע הזמן לצאת בקמפיין משמעותי בכמה שפות.

<בוריס שינדלר: יש אמצעי תקשורת, יש אתרי אינטרנט, יש עיתונים בשפות הרלוונטיות.

<בוריס שינדלר: אם אנחנו לא נדבר בשפה, כמו שאמרת, ואם לא נספר על תנועות נוער ולא נספר מה אתם עושים, אילו דברים נפלאים אתם עושים בתנועות הנוער – החניכים לא יגיעו.

<בוריס שינדלר: אנחנו מדברים על 60 אלף עולים ובני עולים.

<בוריס שינדלר: מתוכם אם ניקח את כל תנועות הנוער והמסגרות, לכמה נגיע?

<בוריס שינדלר: 15 אלף, 17 אלף?

<בוריס שינדלר: – עדיין אנחנו בפער אדיר מול הפוטנציאל ושלא לדבר על כך שהעלייה נמשכת.

<בוריס שינדלר: כולנו מודעים למצב שקורה היום בעולם, גם האנטישמיות וגם הבעיות האחרות שיש בכל מיני מדינות.

<בוריס שינדלר: לדעתי גלי ההגירה רק יתגברו.

<בוריס שינדלר: אני לא רואה אף אחד שעושה משהו בנדון.

<בוריס שינדלר: אני אפילו לא יודע איך להתחיל את התהליך.

יואל רזבוזוב: אתה אמרת את שלך והבנו כאן בוועדה.

יואל רזבוזוב: תודה בוריס, אני חושב שבעניין המודעות, אני יכול לדבר על דוברי הרוסית, המודעות אצלם היא מאוד מאוד נמוכה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאנשים לא יודעים וצריך לראות איזה גוף לוקח על עצמו לתקצב איזה קמפיין.

יואל רזבוזוב: לדעתי דווקא היום ברחוב הרוסי קל לפרסם, גם אין לזה עלויות רבות.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו רוצים להגיע לסבתות יש את רדיו רקע שניתן לעשות שם.

יואל רזבוזוב: ממשרדי פרסום שמעתי שזו הדרך הכי קלה והכי זולה להגיע לקהל היעד, זה עובר.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים למצוא את הדרך להגיע גם לקהילה האתיופית.

יואל רזבוזוב: לדעתי גם "נפש ונפש" צריכים לעשות את זה לקהילת אנגלו-סקסית.

יואל רזבוזוב: מישהו צריך לשבת ולחשוב איך עושים ואיך מפרסים ואז אולי יהיה לנו ביקוש לתנועות נוער.

יואל רזבוזוב: כמו שבוריס ציין כאן העולים פחות יודעים וגם אם שומעים על תנועות נוער הם מייחסים לזה משהו שמתחבר לקומוניזם וכדומה ואנשים לא בהכרח היו רוצים לראות את הילדים שלהם שם.

יואל רזבוזוב: אני חושב שזו נקודה למחשבה.

יואל רזבוזוב: לדעתי צריך איזה גוף מקצועי, אולי משרד החינוך, שייקח ויעשה, אולי מתקציב דוברות.

יואל רזבוזוב: אני מוכן לדבר עם השר ולראות איך מרמים את זה.

יואל רזבוזוב: צריך רק מישהו שישב ויחשוב.

<אירית ברוק: התחלנו לראות שבשנים שהיה כסף לקליטת עלייה וגם לפרויקטים בשטח, כשמקצים משאבים רואים את התוצאות.

<אירית ברוק: מה שאתה אומר בנוגע לעולים דוברי הרוסית, הם לא מכירים את התנועות בארץ ויש להם קונוטציות שליליות מחבר העמים לשעבר.

<אירית ברוק: אין ספק שלגיטימציה של חברה מביאה יותר אנשים לתנועות הנוער בין אם וותיקים ובין אם עולים חדשים.

יואל רזבוזוב: אני אלמד מי יכול לעשות את זה.

מרדכי יוגב: שלום וסליחה על האיחור.

מרדכי יוגב: אנחנו בחדר ומתוך המחשבות של כולנו על החטופים.

מרדכי יוגב: נתפלל שהם יחזרו בשלום למשפחותיהם גם מפני שהם חניכי ובוגרי תנועות הנוער, אני לא יודע להגיד אם בני-עקיבא או עזרא, אני לא סגור על זה.

מרדכי יוגב: נדמה ליד שאייל יפרח הקים את סניף עזרא ביפו אחרי שהיה בשבט בבת ים.

מרדכי יוגב: כך שזה משתלב לגמרי.

מרדכי יוגב: אומר כמה דברים קצרים.

מרדכי יוגב: אירית כאן דיברה ואין צורך להוסיף.

מרדכי יוגב: עלייה וקליטה זה לא דבר קל, אבל זה הכיוון ולשם אנחנו רוצים, נדמה לי שפעם זה היה אפילו אחד משלושה יעדים מרכזיים, אני לא יודע איפה זה עומד היום.

מרדכי יוגב: נדמה לי, אני לא סגור שאני יודע בעל פה על ה- 5,000 או 10,000 שדיברתם עליהם, אני אומר את זה לאמיר בתוך מנהל אגף.

מרדכי יוגב: אז, במגע היום יום שלנו ביקשנו מהצופים להביא לנו עשרה ערכים.

מרדכי יוגב: מי שהיה אז ראש אגף נוער הנח"ל, שאל, 'אין אף תנועה כאן שבה שישה אנשים משבט שיזפון', אמרתי לו, 'איזו תנועה מחנכת להתיישבות?

מרדכי יוגב: ', אל תגידו שמות, תגידו נגב או גליל.

מרדכי יוגב: הצופים הוציאו את ערך ההתיישבות שנה קודם ושמו עשרה ערכים.

מרדכי יוגב: זהו.

מרדכי יוגב: אני באמת חושב שצריך לשים את זה כערך.

מרדכי יוגב: אנחנו לקראת גלי עלייה מאירופה, ממגוון מקומות, הזכרתם צרפת, אוקראינה ומכל מקום שיתעורר בו.

מרדכי יוגב: כשהלחץ יתעורר יתכן שגם יהיה גל.

מרדכי יוגב: כולנו משוכנעים, אין פה אף אחד שלא חושב שהשילוב בתנועות הנוער מאז ומעולם היה גשר להשתלבות טובה יותר בחברה הישראלית, גם כשפתחים את ההנהגה בתנועות הנוער אז ילד עולה נעשה למדריך, בסביבתו זה קורה.

מרדכי יוגב: הביטחון העצמי שהוא מקבל, אני מכיר את זה מהפרויקטים של "שחר" והפרויקט של בני-עקיבא שהוא דבר מדהים, זה מביא אותו אחר כך להרבה יותר יכולות ולהיות להרבה יותר תורם בכל דבר, הוא יצא לקורס פיקודי בצה"ל ונראה אותו אחר מעז להגיע לאוניברסיטה לתארים יותר גבוהים או להשתלבותו כמוביל בחברה.

מרדכי יוגב: תנועות הנוער שותפות מאז ומעולם, מאז קום המדינה, אני יכול לשמוע סיפורים מאימי שתחייה, איך היא יצא כראש מחלקת הדרכה בבני עקיבא לצרפת להביא בשנת תשי"ז-ח' עולים.

מרדכי יוגב: אחרי שאנחנו משוכנעים בכל זה, אני חושב ואני אומר למשרד החינוך, איך פותרים.

מרדכי יוגב: אני חושב ששנה לפני זמנך ישבנו אצל ראש הממשלה אהוד ברק בבית.

מרדכי יוגב: ישבנו אצלנו ואמרנו לו תגמל לתנועות הנוער דרך אגף של משרד חינוך עוד קצת, על כל עולה או על כל ילד פריפריה שלא בא לבד לתנועת נוער ושצריך ללכת אליו הביתה כדי להביא אותו, כך תתגמל אותנו.

מרדכי יוגב: שמע, לא יצא מזה כולם ולו אגורה שחוקה.

מרדכי יוגב: אני חושב שצריך לכוון הכנה מוגדרת של כסף לפריפריה, אנחנו בכלל צריכים תגמול נוסף לעולים ולפעמים זה משולב יחד.

מרדכי יוגב: תגמול נוסף באמת המידה על סניפי הפריפריה או על סניפי העולים, או על הילד העולה בדיווח.

מרדכי יוגב: זה איננו פשוט, אבל אני חושב שזה אפשרי וזה ניתן גם לשליטה.

מרדכי יוגב: אני חושב, תקנו אותי אם אני טועה כי הזכרת פרויקט שאני שמעתי עליו מהסוכנות, ניסיתי לזהות ממי, היא אחות של ממ"פ סיירת גולני שנהרג בבופור, היא פרסה בפני את הפרויקט הזה שהוא פרויקט מדהים.

מרדכי יוגב: פרויקט של בוגרים שלוקח את הילד בסוף השמינית ואחרי שהוא עבר תהליך אתה לוקח אותו, אתה מביא אותו למכינה חצי שנתית כזאת לצה"ל.

מרדכי יוגב: , נכון, צה"ל מבין שמבחינתו זה מכינה קדם-צבאית שתביא את הילד הזה למיצוי הרבה יותר ולהיות מהותי הרבה יותר בצה"ל ובחברה בישראל.

מרדכי יוגב: יכול להיות פורום שצריך לעשות אצלך, משרד החינוך מבין בתנועות הנוער.

מרדכי יוגב: פורום עם משרד הקליטה והעלייה, נמצאות כאן נשות משרד הקליטה שאני לא מכיר, תחשפו.

מרדכי יוגב: יש קול קורא או תכניות.

מרדכי יוגב: אני גם מודע לכך מתוקף תפקידי כסגן ראש מועצה חמש שנים, יש המון קולות אפורים ואנחנו עיוורים להם, שמעתי את זה מיעל שחף.

מרדכי יוגב: אנחנו עיוורים אליהם, אנחנו לא יודעים שהם קיימים.

מרדכי יוגב: האנקדוטה הראשונה שלי הייתה, מסלולי אופניים במשרד איכות הסביבה.

מרדכי יוגב: אחר כך טיפסנו על הגל הזה ומשרד החקלאות, המועצה אזורית מטה בנימין, ארבעה ישובים, פיתוח הכפר במשרד החקלאות, אורית נוקד.

מרדכי יוגב: ברוך ה' כי עמדנו בקריטריונים והלכנו, הלכנו והלכנו ובסוף שמונה מיליון הגיעו בסוף ובצדק.

מרדכי יוגב: החשיפה הזאת של כל הפרויקטים שנמצאים במשרד הקליטה והעלייה ונמצאים בסוכנות, שלא תמיד יודעים עליהם.

מרדכי יוגב: יצא שחיברנו את המכינות הקדם-צבאיות, קדם ונחשון, יש לנו פרויקטים עם עולים.

מרדכי יוגב: אנחנו היינו איזה קטליזאטור, אבל לא עשינו ביקורת אם זה התקיים.

מרדכי יוגב: כתוצאה מכך שתי מכינות נועדו, שהן מכינות עולים שלא מצאו את הסמך הכלכלי במקום שנצרכו לו.

מרדכי יוגב: מכינות עולים בתחילתן צורכות הרבה יותר כוח אדם, שהיית העולים אצלן היא 365 יום בשנה והן בתפוסות מאוד גבוהות, כ-90% מהם מתגייסים לצה"ל.

מרדכי יוגב: אנשים שקיבלו תעודת זהות בין חנוכה לפסח והיו כעולים.

מרדכי יוגב: כשהם באים כעולים אף אחד לא מתגמל אותן כי אין כאן כנראה הכרה בדבר הזה.

מרדכי יוגב: צריך לחפש את ההכרה כשהוא בא כעולה, מרגע שיש לו תעודת זהות אפשר להכניס אותו למיקס של חבר ישראלי.

מרדכי יוגב: אני חושב שקודם כל החשיפה ל תנועות הנוער, אני מציע שזה יהיה משרד החינוך כי הוא יותר חזק ויותר פורמאלי.

מרדכי יוגב: הצד השני, אני חושב, דיבר כאן חברי יושב ראש הוועדה חבר הכנסת יואל רוזורוב, לי נדמה שמערכת החינוך הפורמאלית, הרי כולם שם, מאה אחוז ילדים שם, השילוב הזה, נדמה לי שזה צריך להיות בתמיכתו של שר החינוך, שם יחלקו לאנשים פליירים.

מרדכי יוגב: מצדי פלייר אחד שכל תנועות הנוער בתוכו, לילד בכיתה ד', לשכבה הנמוכה או איך שהיא נקראת בכל תנועה ותנועה, לילד בחטיבת הביניים, כיתה ז', לילד בכיתה ט' או י' במוסדות, הזמנה להצטרף לתנועות הנוער.

מרדכי יוגב: להסביר מהן נותנות לך, שתי מילים על התנועה, על כל אחת ואחת, על כל אחת ואחת וערכיה, עשרה הדברים שמשתלבים אליהן.

מרדכי יוגב: לפרט, יש לנו סוכות, פסח מחנות, עניינים וסיפורים.

מרדכי יוגב: אגב, אני חושב שאולי שליחים שילכו וידברו, גם זאת אפשרות.

מרדכי יוגב: לדבר בכנסי ילדים על השילוב בין הפורמאלי וללא פורמאלי.

מרדכי יוגב: אני אבקש להוסיף עוד דבר, שמעתי את המועצה האזורית רמת הגולן, היא אומנם קטנה ושם זו תמונת מזון קטנה, בראש האגף אישה, שמעתי את הסקירה שלה ביום עיון של השלטון המקומי בניר עציון.

מרדכי יוגב: היא הרשימה אותי מאוד בכך שאצלה הכול משולב.

מרדכי יוגב: אני רציתי את זה לבנימין ולא בדיוק הצלחתי.

מרדכי יוגב: אני לא הייתי אחראי לנושא הזה.

מרדכי יוגב: הפורמאלי והלא פורמאלי משולב.

מרדכי יוגב: הנחת היסוד שהילד בפורמאלי נמצא 4-5 שעות, משעה 08:00 עד 13:00-14:00 ובלא פורמאלי 12 שעות, מ14:00 עד 02:00.

מרדכי יוגב: כך היא אמרה.

מרדכי יוגב: כתוצאה מכך יש שם שילוב מאוד חזק.

מרדכי יוגב: אני חושב שאפשר לנסות, אפשר לקחת מתמונת המזון שלה להזמין אותה לבוא להציג.

מרדכי יוגב: היא משלבת בזה הכול.

מרדכי יוגב: היא ראש אגף הכול, גם האוטובוסים שמסיעים את בני הנוער.

מרדכי יוגב: זו מועצה קטנה וזה מאפשר.

מרדכי יוגב: נדמה לי שמהמודל שלה יש מה להעתיק וללמוד.

מרדכי יוגב: אני לא זוכר את שמה.

מרדכי יוגב: מועצה אזורית רמת הגולן.

מרדכי יוגב: אני לפחות הרגשתי אז שלמדתי ממנה.

מרדכי יוגב: הדבר האחרון, חשוב לתקציב וכמו שאמרתי בהתחלה כול כסף, פה אני אומר גם איך מודדים את האנשים שגם זה כסף, בשעתו רציתי עוד מדידה.

מרדכי יוגב: אני אתן דוגמה קונקרטית שבה ניסיתי לעשות את הפיילוט עם סניפי העולים בפרדס חנה היו שניים ועוד אחד, שם היה ניסוי: דורה, אזורים וחפציבה - שלושה סניפי עולים – דהיינו, יש שלושה שמגיעים מרצונם ועוד ארבעה שאתה הולך להביא אותם.

מרדכי יוגב: אחד הולך מרצונו ועוד אחד אתה הולך להביא אותו.

מרדכי יוגב: ניסינו לפתוח גם לקווקזים וזה לא הלך.

מרדכי יוגב: לכל עדה, תלוי כח יש חלק שיכולים להתערות ויש חלק שאם לא תעשה פעילות ייחודית לא יבואו, לעולם הם יישארו הנחותים, זה שיקול הדעת.

מרדכי יוגב: השורה התחתונה הייתה שאלת הכסף.

מרדכי יוגב: אם הוא איננו מסוגל לשלם, אני זוכר את הסכום שהיה אצלי, 240, 270 לשנה, אם הוא לא מסוגל לשלם אז הוא לא יכול לצאת למפעלים, הוא גם לא יכול להיכנס למעגל וגם לא יכול להירשם במשרד החינוך.

מרדכי יוגב: את המעגל הזה צריך לפרוץ.

מרדכי יוגב: אין לי הצעה קונקרטית, יש לי הצעה ממה שאני ניסיתי לעשות.

מרדכי יוגב: קודם כל רציתי אז, אולי הייתה לי הסכמה ואני לא יודע אם תהייה היום הסכמה, לכך שיהיה לו תשלום דיפרנציאלי שיתאפר תשלום 0 - - - <קריאה:> יש הסכמה.

מרדכי יוגב: יופי.

מרדכי יוגב: יש הסכמה.

מרדכי יוגב: הדבר השני, כתוצאה מספירה, האם הוא יהיה מסוגל להיות מסובסד בסכום כזה או אחר.

מרדכי יוגב: בשוטף ובמפעלים כי בסוף התנועה צריכה לכלכל את עצמה וזה היה קשה.

מרדכי יוגב: עד כאן.

מרדכי יוגב: אני מודה ליושב ראש הוועדה לכל מי שהגיע.

מרדכי יוגב: אני חושב שהמשימה, יש מאחורינו ויש עוד לפנינו.

מרדכי יוגב: חזקה שצריך לשים את זה כיעד של כל אחת מהתנועות ולחתור לתת לזה יותר כלים.

מרדכי יוגב: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת מוטי יוגב ששולט בנושא.

<אירית ברוק: אני אשמח להכיר כמורה את מוטי.

<אירית ברוק: אני מנהלת המחלקה לתנועות נוער קהילה והגשמה.

<אירית ברוק: היום גם המכינות הקדם- צבאיות.

<אירית ברוק: אני מבקשת לעדכן שמאז מוטי הפסיק להיות מזכ"ל בני-עקיבא שזה כבר 11 שנה, אחת, תקנת התמיכה עלתה בצורה דרמטית.

<אירית ברוק: קרו דברים מאוד טובים וגם זה שהוא הגיע לכנסת זה דבר טוב שקרה וגאווה גדולה של תנועות הנוער.

<אירית ברוק: מחנכים למנהיגות.

מרדכי יוגב: אז גם את משהו כמו 11,12 שנה בתפקיד.

<אירית ברוק: אני 13 שנה, אני חושבת שהיינו שנה אחת יחד.

<אירית ברוק: תקנת התמיכה עומדת היום על 85 מיליון שקל.

<אירית ברוק: מתוך זה, אני לא יודעת אם שמעת בכניסה, מתוך זה מיליון שקל מוקצה רק לקליטת עלייה.

מרדכי יוגב: זה מעט מאוד.

מרדכי יוגב: זה מעט מאוד, אבל זה בא על חשבון סעיפים אחרים כמו שאתה יודע.

מרדכי יוגב: זאת הפרופורציה וזה יכול לעלות עד ל- 4 מיליון כי זה בתוך סעיף שכולל בתוכו גם נערים עם מוגבלות וגם נערים בסיכון - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים לעודד.

<אירית ברוק: מיליון שקל הולך ישיר לקליטת עלייה.

<אירית ברוק: בנוסף לזה יש סעיף סבסוד גדול של 7% שמתוכו הרבה מאוד עולים חדשים נתמכים, זה לא היה אז והצלחנו להגיע לזה.

<אירית ברוק: חוץ מזה יש גם סעיף ייעודי לסניפים בפריפריה שחלקם סניפים של עולים.

<אירית ברוק: כלומר, המיליון שקל הוא בסיס שעליו יש מעטפת די רצינית.

<אירית ברוק: הדברים שאמרת כאן ובמיוחד לעניין החשיפה ועבודה בין המשרדים, למשל מה שאמרת על העבודה המקומית בוועדות המקומיות, אני חושבת שגם בתנועות הנוער לא מכירים את זה וצריך להיכנס לזה.

מרדכי יוגב: גם הפרסום בחינוך הפורמאלי כדי להבין.

יואל רזבוזוב: אני באמת חושב שצריך להיות גוף מרכז.

יואל רזבוזוב: לדעתי זה צריך להיות תחת משרד החינוך לראות איך עושים גם קמפיין פרסומי, איך אתם משתלבים עם משרד הקליטה והעלייה, איך יוצאים לפרסום לכלל הרחב ולציבור העולים.

יואל רזבוזוב: לפרסם את הזכויות של תנועות הנוער שרוצות לגשת אולי למכרזים ופרויקטים, אולי אם יש פרויקטים ייחודיים הן תוכלנה לבנות לעצמן פרויקטים ויש להם את הזכות והרשות.

מרדכי יוגב: יש לי עוד רעיון אחד שאני לא יודע אם הוא מומש או לא, הוא נוגע לפילוח תנועות הנוער, יכול להיות שבאורט סיגלובסקי יהיו שני נערים, לקחת מורה מבית הספר או המנהל עצמו שהוא יהיה נאמן תנועות הנוער, שהוא מעודד לתנועות נוער.

מרדכי יוגב: יכול להיות שיש בית ספר שהוא לצורך העניין דתי - - - <קריאה:> יש את זה במחוז צפון כבר שנתיים-שלוש.

מרדכי יוגב: סביר שהנאמן הזה, שיהיה נאמן לכל תנועת הנוער, אני לא רוצה לומר אורט סיגלובסקי, הוא יהיה לצורך העניין לצופים, מחנות עולים, נוער עובד לומד או אחרות.

מרדכי יוגב: שידע באופן נאמן לכוון ולהפיק את התועלות.

מרדכי יוגב: הוא אולי יכול להשקיע את שעת חינוך לצורך זה.

מרדכי יוגב: להביא לכך שהוא יהווה גורם משפיע.

יואל רזבוזוב: אנחנו נמשיך.

יואל רזבוזוב: אמיר סנדלר סמנכ"ל בני-עקיבא, בבקשה.

<אמיר סנדלר: תודה.

<אמיר סנדלר: אני מבקש להודות ליושב ראש הוועדה על הדיון בוועדה וגם לדלת הפתוחה שהייתה לפני הדיון ועל הדו-שיח.

<אמיר סנדלר: אני מבקש לחזור למה שפתחנו בהתחלה.

<אמיר סנדלר: אנחנו הצבנו כאן דילמה של התמודדות.

<אמיר סנדלר: אני מרגיש שהתשובות ענו על הרבה הרבה דברים טובים ואחרים שקורים ועושים ובוודאי חייבים לקדם אותם.

<אמיר סנדלר: אבל אנחנו מבקשים להיעזר בכול המכובדים שכאן לפתור את הנקודה שאנחנו זיהינו.

<אמיר סנדלר: הנקודה שזיהינו, למעשה זה לגבי אותם עולים שהם לא מהעדה האתיופית ולא נמצאים בתוך ריכוזים של קליטה.

<אמיר סנדלר: אנשים שמגיעים ויכולים להיות דיירים בבניין ברעננה, בחשמונאים, במודיעין – את הילדים האלה אנחנו מרגישים שאנחנו מאבדים בשעות הבלתי פורמאליות שלהם, שעות אחר הצהריים שלהם.

<אמיר סנדלר: לא במקום שהוא צריך עזרה וסיוע של שפה או של אולפן, אלא הצד החברתי של הילדים האלה.

<אמיר סנדלר: היכולת להביא את הילדים האלה למסגרת בלתי פורמאלית בשעות אחר הצהריים, מכול העבודה שלנו מול כל הגורמים למדנו שבזמן הפורמאלי יש סיוע ויש עזרה ויש ליווי, כמובן תמיד יכול להיות יותר.

<אמיר סנדלר: הרגשנו שבאמת כמו שאירית וקרן אמרו, אפשר להגיש את זה כתמיכות וכיוזמות, אבל הרגשנו שברמה המערכתית למשימה הזאת, לאותם טפטופי עלייה שמגיעים כל שבוע ושבוע ברוך ה'.

<אמיר סנדלר: הם מתפזרים, אותה קליטה ישירה שילד נכנס לבית ונכנס לבית ספר והמשפחה גם לא משדרת מצוקה מהצד הסוציו-אקונומי, רובן הן בסוציו-אקונומי גבוה, אנחנו מרגישים שלילדים האלה אנחנו לא מצליחים לקבל מענה.

<אמיר סנדלר: אנחנו נמצאים בפיילוט בכמה וכמה מקומות.

<אמיר סנדלר: פיילוט מאוד מוצלח בחמש-שש מקומות, כמו שאביגיל הציגה.

<אמיר סנדלר: יש ביקוש אדיר מעוד מקומות והיכולת שלנו לגייס עם רכזים שיצליחו עם הסיפור הזה, שיצליחו להתחבר עם הילדים האלה שקשה לאתר אותם.

<אמיר סנדלר: כמו שאמרתי, אין כאן לכאורה מצוקה שנראית מעל פני השטח, אין כאן ריכוז שאתה יכול לומר שכאן באיזה מרכז קהילתי אתה צריך לשים.

<אמיר סנדלר: בעין החיצונית זו משפחה נורמטיבית שהשתלבה וההורים עובדים במקצועות חופשיים.

<אמיר סנדלר: אנחנו יודעים לזהות צורך מאוד מאוד גדול שנמצא מתחת לפני השטח ובעיקר בצד החברתי.

<אמיר סנדלר: לפחות מכל הדברים ששמעתי כאן, יש הרבה פרויקטים חשובים ומשמעותיים וטובים שאנחנו גם שותפים בהם.

<אמיר סנדלר: בנקודה הזאת שאנחנו מבקשים לקדם, אנחנו מרגישים, כמו שפנינו לחבר הכנסת פה ואמרנו שזיהינו כאן נקודה שבחברה הישראלית אין עליה מענה.

<אמיר סנדלר: לייצר את הקבוצות האלה והיכולת לקדם אותן, לייצר את הרצון להגיע לתנועות הנוער.

<אמיר סנדלר: ההורים הרבה פעמים מפחדים שהילד יפתח חזית נוספת של התמודדות כי בבית הספר הוא כבר בחזית מסוימת חברתית-תרבותית והם לא רוצים לפתוח עוד חזית בתנועת הנוער.

<אמיר סנדלר: הילד יושב בבית ונשאר בכל עולם המחשב והמדיה.

<אמיר סנדלר: אני אבקש לסיים, עכשיו אנחנו כל תנועות הנוער נכנסים לקיץ, אני אסיים באנקדוטה עד כמה אנחנו צריכים את אותם רכזים מלווים ואת אותן קבוצות גם כשהצלחנו להביא את הילד לתנועת הנוער.

<אמיר סנדלר: כל תנועות הנוער יצאו בשבועות הקרובים למחנות קיץ.

<אמיר סנדלר: אני רוצה לספר סיפור על ילדה שהצלחנו כבר להביא לתנועה ולהיות חברה בתנועה.

<אמיר סנדלר: ההורים גם רשמו אותה למחנות הקיץ, מחנה קיץ של בני-עקיבא.

<אמיר סנדלר: כאשר הילדה הגיעה למחנה, היא הגיע למחנה הקיץ של תנועת הנוער, אני מקווה שכולם יודעים איך הוא נראה, הגיעה עם מזוודת טרול על גלגלים ומחבט טניס כי היא חשבה שהיא מגיע לקאמפ כמו שהיא מכירה.

<אמיר סנדלר: אתם מבינים שילדה כזאת עם הטראומה שהיא עברה באווירה של תנועת נוער היום בארץ ישראל, כנראה זה היום האחרון שהיא דרכה בתנועת נוער.

<אמיר סנדלר: זה מסביר לנו שהעניין כאן הוא לא רק להצליח להביא אותם, אלא מה קורה בתוך הסניף.

<אמיר סנדלר: האווירה, ההווי, החיבור, הדיבור – יש כאן עבודת נמלים יומיומית.

<אמיר סנדלר: זה לא רק פרסום 'בואו שווה פה, תגיעו'.

<אמיר סנדלר: יש כאן עבודה אמיתית כשגם כשהבאת, כאן גם צריך ליווי וההכשרה של צוותי ההדרכה.

<אמיר סנדלר: אנחנו לא רוצים לייצר עוד מסגרת חיצונית ואחר כך לחשוב איך לחבר למסגרת הקיץ.

<אמיר סנדלר: אנחנו רוצים להביא אותה להתערות בתוך החברה הישראלית.

<אמיר סנדלר: מההרגשה שלנו, הדיון הזה מחדד גם לי את ההרגשה הזאת, יש המון המון עבודה וגם המון עשייה ויכולת לקדם גם את המשימה הזאת דרך יוזמות מסוימות.

<אמיר סנדלר: אבל אבא, כולל אני, שיאחד את כל תנועות הנוער, אותו אנחנו עדיין מחפשים ומבקשים אותו.

<אמיר סנדלר: תודה.

<אביגיל מיכל וובו: אני מבקשת להוסיף, לדעתי האתגר הוא בגלל שהם נראים שהכול טוב והכול יפה ושההורים שלהם בעבודות טובות, באמת בגלל זה הם חווים עוד יותר קשיי עלייה כי לא מגדירים אותם כעולים.

<אביגיל מיכל וובו: 'מה, אתה אמריקאי?

<אביגיל מיכל וובו: אז הכול בסדר' כאילו הישראלי מקנא בו כי לו יש את האוטו הגדול והכול.

<אביגיל מיכל וובו: דווקא בגלל שמצבם נראה כל רך יפה וזוהר, דווקא הם חווים את הקושי ואפילו לא מגדירים אותם כמישהו שצריך עזרה, כמישהו שחווה איזה קושי.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: מאשה נוביקוב בבקשה.

<מאשה נוביקוב: אני אבקש לחשוף בפניכם פעילות נוספת של "נתיב", משרד ראש הממשלה וחמ"ע (חבר המדינות העצמאיות).

<מאשה נוביקוב: כולם יודעים ש"נתיב" מפעיל מרכזי תרבות ישראלית בשמונה ערים ולאו דווקא בחמ"ע, כמובן גם במולדובה ובבלרוס.

<מאשה נוביקוב: יחסית זה פרויקט חדש, אני אומרת יחסית.

<מאשה נוביקוב: ליד כל מרכז כזה קיימת גם תנועת נוער, כך שאותם הילדים שמוגדרים כזכאי עלייה והולכים לעשות עלייה עם המשפחות, הם כבר יודעים מהי תנועת נוער ישראלית בארץ המוצא.

<מאשה נוביקוב: פעילות הזאת מאוד חשובה.

<מאשה נוביקוב: זה אומר שאותם הילדים שעולים לארץ יודעים כבר מה זה והם כבר יכולים לבוא לאימא ואבא ולסבתא ולהגיד, 'זה מה שאני רוצה ובזה אני מעוניין'.

<מאשה נוביקוב: הבעיה היא אחרת, זה קורה רק במרכזים גדולים.

<מאשה נוביקוב: זה לא יכול לעטוף את כל העולים שמגיעים אלינו, כדאי שתדעו שזה קיים.

<מאשה נוביקוב: נאמר על הקונוטציה השלילית כלפי תנועות הנוער, אני חושבת שהקונוטציה השלילית על התנועות כן הולכת ומשתנה.

<מאשה נוביקוב: בנוסף משהו פרקטי, כאימא לשלושה ילדים שנולדו וגדלו בארץ ושכולם השתתפו בתנועות הנוער ועדיין הקטנה בתנועת הנוער.

<מאשה נוביקוב: בעוד חודשיים-שלושה אתם נכנסים לבתי ספר לרישום הילדים.

<מאשה נוביקוב: אני יודעת שבאותם בתי ספר שהילדים שלי למדו, הצופים היו נכנסים כיתה כיתה.

<מאשה נוביקוב: פשוט, תצטיידו בפליירים בשפות נוספות.

<מאשה נוביקוב: מאוד קל לזהות בתי ספר שבהם ריכוז העולים גבוה, בין אם הם יוצאי אתיופיה, יוצאי צרפת, יוצאי ארה"ב או יוצאי ברית המועצות לשעבר.

<מאשה נוביקוב: תמיד המורה המחנכת יכולה להדריך ולומר לילד הזה תתנו פלייר בשפה הרלוונטית.

<מאשה נוביקוב: כך הם ימסרו את המסר הזה גם להורים.

<מאשה נוביקוב: תודה.

<בוריס שינדלר: ראשית תודה שהצגת את הפרויקט.

<בוריס שינדלר: במקרה ידידי מיכאל ואני היינו בין המייסדים של הפרויקט.

<בוריס שינדלר: לעניין הפליירים, אנחנו יודעים שילד שמביא פלייר הביתה זה לא מספיק.

<בוריס שינדלר: זה לא באמת - - -

יואל רזבוזוב: הבנו את זה.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: וונדה אקלה, מנכ"ל נציג ארגוני האתיופים.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<וונדה אקלה: תודה.

<וונדה אקלה: אני בחלק של יוצאי אתיופיה.

<וונדה אקלה: בגלל שיש ריכוזיות וגם כשיש למנהל כל מיני תכניות לגיוס, לדעתי זאת לא תהייה בעיה.

<וונדה אקלה: יש מרכזי נוער בישובים שממומנים על ידי אלומים בהפעלה של גופים אחרים וגם יש מוקדי קליטה שבהם יש רכז קליטה - - -

יואל רזבוזוב: קל להגיע, אבל איפה אתה רואה את הבעיה?

<וונדה אקלה: ככול שאנחנו מסתכלים על הכלל וגם כשאנחנו מסתכלים מה קורה בשטח, כנראה יש איזה מחסום מסוים שאני לא יודע מהו.

<וונדה אקלה: צריך לפרוץ את המחסום כדי לקרב את האנשים.

<וונדה אקלה: יכול להיות שיש כאלה שמרגישים שהם שונים ויש כאלה שמרגישים שמסתכלים עליהם בצורה אחרת.

<וונדה אקלה: אולי זה בגלל ההגדרה של ההורים שלהם שהם הורים שלא יודעים בכלל, זה דובר כאן וגם לדעתי זה מה שצריך לעשות.

<וונדה אקלה: אם אני לא הבנתי אותם זה לא אומר שהם לא יודעים, אולי אני לא יודע.

<וונדה אקלה: צריך להתחיל מהמצב הזה על מנת לקרב את האנשים.

<וונדה אקלה: ככל שנראה אותם שווים, שהם אנשים שיכולים לבוא ולתרום, כאן זה בקטע של לבוא ולתרום לחברה.

<וונדה אקלה: אולי לגייס את כל הגופים שעוסקים בתחום כדי לעודד את העניין.

<וונדה אקלה: אני יודע שתנועות הנוער עושות עבודה טובה.

<וונדה אקלה: אחד הדברים שאני רואה זו התלבושת.

<וונדה אקלה: התלבושת מבליטה את האנשים ואנחנו יכולים לראות מי מסתובב במקום כזה וכזה.

<וונדה אקלה: אם נצליח לגייס אותם ושהם יסתובבו עם התלבושת, זה יכול לשנות הרבה - - -

יואל רזבוזוב: אני צריך שתחשבו על פתרון קונקרטי, איך אתם רואים, תחשבו על הצעות.

יואל רזבוזוב: אנחנו נקבל.

<וונדה אקלה: אם יש מרכזי נוער בישוב, אפשר לבוא ולהציג את התכנית ולגייס את האנשים.

<וונדה אקלה: הנוער יכול להשתלב.

יואל רזבוזוב: מחר יש לנו ישיבה בנוגע להעסקה ישירה עם כל מוקדי הקליטה.

יואל רזבוזוב: לדעתי חשוב שדרך החבר'ה שעובדים - - -

<וונדה אקלה: יש מסגרות שאפשר להגיע אליהם וגם צורת הגיוס יכולה להיות יותר קלה.

<שלו וובו: אני מרכז את תכנית שחר בבני-עקיבא.

<שלו וובו: אני יושב כאן ומרגיש שאולי יש פספוס בדיון.

<שלו וובו: אביגיל ואני כשדיברנו לפני וגם כשהם נפגשו אתכם לפני, אני מרגיש שמדברים כאן בעיקר על עלייה ועל קליטה, ואנחנו עושים כאן קצת עיסה מכל העליות ונותנים איזה פתרון בצורה חותכת לכולם.

<שלו וובו: מה שאביגיל ואמיר ניסו לעשות גם בישיבה, בתחושה שלי אני מרגיש שזה חוזר גם כאן וזה לא עבר.

<שלו וובו: כאילו הדיון פה הוא בכלל בנושא המאוד מאוד כללי שהוא איך משלבים.

<שלו וובו: בסוגיה של צרפתים ואמריקאים וכל הנושא של חבר'ה שאולי בשפה החיצונית שלנו הם מוגדרים עליה אנגלו-סקסית.

<שלו וובו: אנשים שחיצונית אולי נראים מאוד יקרים, חיצונית אני אומר, בכסף – העניין הזה אצלנו בדפים לא מופיע.

<שלו וובו: כאן כאילו כל אחד מאיתנו מדבר, סליחה אני אומר את זה כבן העדה שהרבה מדברים עלינו כאילו המסכנים הם אלה שצריך לעטוף אותם, זה חטא חטא מאוד מאוד גדול לכל אחד ואחד שעושה דברים נפלאים.

<שלו וובו: אני באמת איתכם בפנים.

<שלו וובו: הגעתי לכאן כדי באמת ללמוד על העלייה הייחודית הזאת שהיא בתוכנו.

<שלו וובו: היא בתוכנו בריכוזים מאוד מאוד גדולים.

<שלו וובו: אני מרגיש שהדיון הזה על העלייה הזאת הוא דיון אחר לגמרי.

<שלו וובו: זה דיון שלא מופיע אצל אף אחד.

<שלו וובו: תשימו לב בצורה מאוד חותכת כשמדברים על עלייה, אף אחד לא מזכיר אותם, אף אחד לא מזכיר את העלייה הזאת.

<שלו וובו: העלייה הזאת היא כאילו עלייה שיש לה הכול והכול בסדר.

<שלו וובו: יש כאן מציאות.

<שלו וובו: יש עלייה מברית המועצות ויהודי אתיופיה שהם מרכז מאוד מאוד גדול ומעסיקים את כולנו.

<שלו וובו: אני מרגיש את כולנו ואני אומר את זה בתור בן העדה.

<שלו וובו: אבל יש כאן עלייה נוספת שהיא עלייה של חבר'ה שעולים מצרפת, עולים מארה"ב - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו דיברנו עליהם גם עכשיו פה, אנחנו מדברים עליה ויש לנו דיונים על זה בוועדה, לא שכחנו.

<שלו וובו: אני רק אסיים את המשפט.

<שלו וובו: אני מרגיש בתחושה שלי מהדיון פה, כשאני שומע את האנשים שצריך לעשות כאן קצת ניתוק ויש התייחסות שהיא קצת אחרת.

<שלו וובו: הדיון הזה מאוד מאוד כוללני ופחות נוגע לאוכלוסייה הספציפית הזאת שחשבתי שבשביל זה התכנסנו היום.

יואל רזבוזוב: קודם כל, אנחנו לא מבדילים.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא מתכנסים בשביל עלייה כזאת או אחרת, אנחנו מתכנסים בשביל כלל העולים, כך פועלת הוועדה.

יואל רזבוזוב: דבר שני, אנחנו דיברנו ואני חושב שמיצנו ודיברנו על כולם.

יואל רזבוזוב: לכל עלייה מצוקות ובעיות משלה.

יואל רזבוזוב: אם אתה מדבר על עלייה מצרפת, יש גם עלייה של אנגלו-סקסיים מארה"ב, יש מגוון של עולים.

יואל רזבוזוב: ביקשתי, כאן זה בידיים של משרד החינוך, שישבו לחשוב איך אנחנו מגיעים לכלל העולים.

יואל רזבוזוב: לחלק אפשר להגיע דרך "נפש ונפש", לחלק באמצעות קמפיין תקשורתי ולחלק דרך ארגונים.

יואל רזבוזוב: מישהו צריך לשבת ולרכז את זה.

יואל רזבוזוב: אני אדבר עם שר החינוך לראות איך אפשר לתקצב יותר.

יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים להגיע לכמה שיותר עולים בתנועות הנוער.

יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לראות יותר שיתוף פעולה של משרד העלייה והקליטה עם משרד החינוך, בסופו של דבר הם שני המשרדים הכי רלוונטיים.

<איציק אוחנה: הגיבוי קיים.

<איציק אוחנה: הפלטפורמה היא הרשות המקומית.

<איציק אוחנה: אנחנו לא צריכים להמציא את הגלגל, אנחנו מכירים אותו כבר.

<איציק אוחנה: צריך רק לתחזק שיהיה מספיק אוויר ושלא יהיה בו תקר או שנייצר.

<איציק אוחנה: תנועות הנוער פועלות ועובדות בתוך המסגרות העירונית והן המנוף.

<איציק אוחנה: נכון אתה מגדיר, משרד החינוך בגלל האלמנט של הנוכחות שלו והגוף וכמובן משרד העלייה והקליטה.

<איציק אוחנה: אני אומר על פניו, חובתנו ותפקידנו להירתם, אבל הפלטפורמה היא הרשות המקומית.

<איציק אוחנה: ככול שנפעיל את אותם גופים, הוא נתן דוגמאות, של מוקד, של רכזים, של מגשרים ושל - - -

יואל רזבוזוב: אני צריך גוף אחראי.

יואל רזבוזוב: הרשויות המקומיות, יש הרבה רשויות מקומיות ואני מסכים, אני הייתי חבר מועצה ואני יודע מה זה.

יואל רזבוזוב: אני יודע שיש שהרשויות גם תומכות בתנועות נוער.

יואל רזבוזוב: אבל אני צריך גוף אחראי כדי שירכז.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו רוצים שהמספרים יגדלו.

יואל רזבוזוב: כדי לראות אם המספרים גדלים אני צריך מישהו, שאם חסר תקציבים ילך לדבר על התקציבים, אם חסר תקנים, חסר פרסום - - - <קריאה:> תמיד חסר.

יואל רזבוזוב: זו אוכלוסייה שדורשת המון כוח אדם.

יואל רזבוזוב: זה תמיד נכון.

יואל רזבוזוב: גם בתקציב הקיים צריך לראות איך עושים קצת שינויים.

<איציק אוחנה: יש גופים, קרנות, עמותות.

<איציק אוחנה: יש ברוך ה' תמיד חסר תקציב ותמיד הוא בחסר, אבל בסוף שיתופי הפעולה האלה - - -

יואל רזבוזוב: הגענו לכאן ואני חושב שבאמת העניין הוא מודעות.

יואל רזבוזוב: מודעות כאן זה הדבר הראשון.

יואל רזבוזוב: אני מאמין שכשיהיה ביקוש יהיה קל יותר להביא תקציב.

יואל רזבוזוב: כשנדע שיש ביקוש ואין מספיק תקנים, אז יהיה יותר קל, יהיה לי בשר עם מה לבוא גם לשר וגם לשר האוצר לבקש כסף עבור משהו.

יואל רזבוזוב: כדי לבקש כסף אנחנו צריכים ביקוש וליצור ביקוש אנחנו צריכים מודעות.

יואל רזבוזוב: כולנו מסכימים כאן שאין מספיק מודעות.

יואל רזבוזוב: את זה אתם צריכים לשבת ולבנות.

<חנה קורן: לטעמי הבעיה בדיון הזה, שלא כל תנועות הגיעו.

<חנה קורן: אני לא מבינה למה.

<חנה קורן: בעיניי זו חידה לא פתורה עד עכשיו.

<חנה קורן: זה נראה לא טוב, יש דיון מיוחד בכנסת על תנועות נוער והתנועות לא מגיעות.

<דנה גורדון שושני: יותר מלהזמין ולבקש.

<חנה קורן: ברור, אני רק אומרת מהרהורי ליבי.

יואל רזבוזוב: תודה רבה חברים.

יואל רזבוזוב: אנחנו חושב שהצגנו גם את הבעיה וגם את הנושא וכעת צריך לעבוד.

יואל רזבוזוב: תודה.