ועדת המשנה לאנרגיה ירוקה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 1, 2014-06-23 12:30

חנא סוייד: שלום לכולם.

חנא סוייד: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

חנא סוייד: אנחנו ועדת המשנה לאנרגיה ירוקה, שהיא ועדת משנה של ועדת הכלכלה.

חנא סוייד: אני מתכבד כמובן לעמוד בראש הוועדה הזאת, להיות יושב-ראש הוועדה.

חנא סוייד: אני רוצה לפתוח ולהציג בכמה דקות את הנושאים שאני רואה שהם המעטפת של הנושאים שאנחנו הולכים לדבר עליהם ולקדם אותם במסגרת ועדת המשנה הזאת.

חנא סוייד: חשוב להזכיר שלאחרונה היה דיבור על הרפורמה בחברת החשמל, דוח ועדת יוגב.

חנא סוייד: בוודאי אלה נושאים שמאוד קשורים ורלוונטיים לנושא הדיון ולהתמחות של ועדת המשנה.

חנא סוייד: אגיד בקצרה שמשק החשמל, משק האנרגיה ליתר דיוק, חייב לקיים בעיקר שלוש מטלות.

חנא סוייד: דבר ראשון, לספק את הביקוש.

חנא סוייד: כל פתרון שיהיה, אם בייצור חשמל באנרגיות פוסיליות, מחצביות, באנרגיות ירוקות מתחדשות או בכל דרך אחרת, חייב לספק את הצרכים ואת הביקוש במשק לשימושים השונים – הביתיים, המסחריים והתעשייתיים – לחשמל.

חנא סוייד: מרכיב שני כמובן הוא שהחשמל הזה יהיה בר-השגה (affordable), שהאזרח יוכל לעמוד בו, ושיהיה בטוח, שיהיה safe.

חנא סוייד: בטח שמעתם שמדברים על הצורך בהקמת תחנה גרעינית לייצור חשמל בישראל, שלדעתי זה רעיון הזוי, אבל גם המרכיב של בטיחות (safety) הוא מרכיב חשוב בבר-השגה, ב-affordability של חשמל.

חנא סוייד: מרכיב שלישי הוא הקיימוּת (sustainability), שיהיה מקור אנרגיה שהוא ידידותי לסביבה וישתלב בראייה המודרנית הכוללנית למשק האנרגיה בעולם.

חנא סוייד: אני מזכיר כאן שרק לאחרונה הנשיא אובמה דיבר על תוכנית שמטרתה להפחית את הפליטות עד שנת 2030 ב-30% ביחס לרמת הפליטה שהיתה ב-2005, שזו נחשבת לתוכנית מהפכנית ביותר, במיוחד שבארצות-הברית יש מחנה פוליטי שלם שלא מאמין בכלל בשינויים האקלימיים ובכל הבעיות שאנחנו מתייחסים אליהן כאן.

חנא סוייד: זו תוכנית חזקה ויש לה אמירה מאוד חזקה ומאוד חשובה.

חנא סוייד: המאמץ הזה כמובן מתפרש בגלובוס, בעולם בכללותו, ואף אחד לא צריך להוציא את עצמו מהאחריות הזאת שאנחנו מדברים עליה בהקשר של אנרגיות ירוקות.

חנא סוייד: הכוונה העיקרית של אנרגיות ירוקות, בראש ובראשונה היא בעצם שליטה בפליטוֹת.

חנא סוייד: היא לא שיקול כלכלי.

חנא סוייד: בסופו של דבר בטווח הארוך היא שיקול כלכלי, אבל ראשית היא נובעת מכך שהשינויים האקלימיים שאנחנו חווים הם כבר מסוכנים ואי אפשר להתעלם מהם.

חנא סוייד: יש כל מיני דוחות בין-לאומיים מדעיים שאומרים שמדובר בדברים ודאיים, לא בהשערות, של עליית הטמפרטורה, עם כל ההשלכות של עליית הטמפרטורה והשינויים האקלימיים.

חנא סוייד: אז אנחנו מחויבים לשווק ולקדם את השימוש באנרגיות ירוקות בראש ובראשונה, כפי שאמרתי, לגבי הצורך לשלוט בפליטוֹת, וכמובן לעשות את זה כלכלי ככל האפשרי במגבלות שדיברתי עליהן, או במטרות שדיברתי עליהן בהתחלה, שזה ה-accessibility, ה-affordability ו-sustainability.

חנא סוייד: כל קילו ואט חשמל שאנחנו צורכים, המשמעות שלו שחצי קילוגרם דו תחמוצת הפחמן משוחרר לאטמוספירה.

חנא סוייד: אלה מספרים נוראיים.

חנא סוייד: כל 1,000 שקל שאתה מוציא בחשבון החשמל שלך, המשמעות של זה היא 750 קילוגרם דו תחמוצת הפחמן שאתה משחרר לאטמוספירה על מנת לעשות את הדברים שאתם יכולים לראות מה המשמעות שלהם.

חנא סוייד: בית שצורך 2,000 קילו ואט חשמל, תחשבו כמה אלפי קילוגרמים של דו תחמוצת הפחמן נפלטים, עם כל ההשלכות כמובן.

חנא סוייד: דו תחמוצת הפחמן הוא גז חממה שיש לו השלכות על שינויים אקלימיים.

חנא סוייד: רוצה להגיד שהמטרה של קידום אנרגיות ירוקות היא מטרה ראויה וחשובה מאוד.

חנא סוייד: יש לה השלכות גם כלכליות, גם סביבתיות, ששווה לשים עליהן את המוקד ולנסות לכלכל את צעדינו בהכנסתן למשק בצורה מדורגת וחכמה.

חנא סוייד: זו המטרה העיקרית של הוועדה, כפי שאני רואה, ואנחנו נעסוק בנושאים הללו.

חנא סוייד: אני רוצה להדגיש בהזדמנות זו, אני פשוט מנסה להציף את האידיאולוגיה שלי בעניין הזה, בנוסף להגדלת והגברת השימוש באנרגיות ירוקות לייצור חשמל ולצריכת אנרגיה כללית חשוב מאוד גם עניין ההתייעלות האנרגטית והחיסכון באנרגיה.

חנא סוייד: קילו ואט החשמל החשוב ביותר והנקי ביותר הוא זה שאנחנו לא צורכים אותו, כי גם בשביל לייצר קילו ואט חשמל מאנרגיית רוח צריך להציב איזו טורבינה שהבסיס שלה הוא 500 קו"ב בטון, עם החפירות ועם הייצור של הבטון ועם כל הדברים האלו, גם כשמדובר באנרגיות ירוקות.

חנא סוייד: אני לא רוצה כמובן להפריע לפיתוח אנרגיות רוח ואנרגיות חשמל.

חנא סוייד: גם לייצר פנלים זה לא אפס אנרגיה, זה השקעה אנרגטית רצינית.

חנא סוייד: לכן העניין של נצילות והתייעלות אנרגטית חשוב מאוד.

חנא סוייד: הייתי שם אותו במדרגה ראשונה.

חנא סוייד: לכן כשהממשלה מדברת על הגברת והגדלת השימוש וייצור חשמל באנרגיות טבעיות, עד שנת 2014 5%, עד שנת 2020 10%, והקטנת הצריכה ב-20% עד שנת 2020, הייתי שם את ההקטנה הזו של 20% עד שנת 2020 במדרגה ראשונה.

חנא סוייד: כפי שאמרתי, מדובר כאן בצעד חכם מאוד, שיש לו את ההשלכות החשובות ביותר, מצד אחד, בקיום משק של חשמל ואנרגיה, אבל מצד שני, עם מודעות מלאה להשלכות הסביבתיות של הדבר הזה.

חנא סוייד: בישיבה הזו אני לא מתכוון להיכנס ממש לבעיות ולנסות להציע להן פתרונות.

חנא סוייד: אני רוצה שנציף את הבעיות.

חנא סוייד: אני יודע שעם קביעת התעריפים יש בעיות, עם יישום החלטות הממשלה השונות לגבי אנרגיות ירוקות וחלופיות.

חנא סוייד: יש החלטת ממשלה, אולם במקום 5% עד 2014 אנחנו עדיין בפחות מ-1%.

חנא סוייד: אמנם יש בקנה הרבה פרויקטים אבל עדיין אנחנו מפגרים בהבדל בין 5% לבין 0.7%-0.8% ועל זה צריך לדבר.

חנא סוייד: אז אני רוצה שבישיבה הזאת נציף את הבעיות כהכנה לישיבות עתידיות של הוועדה שבהן נתחיל להיכנס לנושאים ספציפיים וננסה ביחד למצוא פתרונות, אם על-ידי משרדי הממשלה, אם על-ידי חקיקה, תקנות, כל מיני צעדים ואמצעים שיכולים לתרום לקידום הייצור של אנרגיות חלופיות והחדרתן לשימוש, גם בבתי המגורים וגם במשק באופן כללי.

חנא סוייד: זו הראייה שלי לגבי הפעילות של הוועדה.

חנא סוייד: היום נפתח את הישיבה במצגת של משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.

חנא סוייד: הם יציגו לנו איך הם מתכננים לשלב את האנרגיות המתחדשות במשק החשמל.

חנא סוייד: "עדכוני סטטוס ומדיניות" – זו הכותרת של המצגת של משרד האנרגיה, שאני מבקש שיציגו.

חנא סוייד: אחר-כך יש לנו עוד מצגת של הרשות לשירותים ציבוריים (חשמל), ואחר-כך אפתח את הישיבה לדיון רחב, לקבל את ה"אינפוט" של בעלי העניין בכל הנושא הרחב הזה.

חנא סוייד: מי מציג מטעם משרד האנרגיה?

חנא סוייד: בבקשה.

<יובל זהר: אני עובד בתחום האנרגיות המתחדשות במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.

<יובל זהר: אתן סקירה קצרה של סטטוס שוק האנרגיות המתחדשות – סטטוס נוכחי, סטטוס התחזית, עניינים שקשורים לבעיות שקיימות בתחום הזה, כפי שהזכרת, וקווי מדיניות נוכחיים של כל הפעילות בתחום.

<יובל זהר: אנחנו בעצם ניזונים מיעד פורמלי, מהחלטות ממשלה קודמות, של 10%.

<יובל זהר: את ה-10% אנחנו מודדים לא במונחי הספק מותקן אלא במונחי אנרגיה וזה נגזר מתוך תחזית הביקוש לחשמל.

<יובל זהר: יש יותר מתחזית אחת לשנת 2020.

<יובל זהר: גם ועדת יוגב הציגה מספר תחזיות לפי תרחישים כאלה ואחרים.

<יובל זהר: על בסיס התחזית, שמאמצת את התוכנית המקורית משנת 2010, תחת הנחה של התייעלות אנרגטית – ותיכף אגיד על זה כמה מילים קצרות – אנחנו מדברים על ייצור של 6.42 טרה ואט שעה אנרגיות מתחדשות, שאמורות להביא בעצם 10% ייצור ממקורות מתחדשים מתוך סך הביקוש המשקי.

חנא סוייד: "טרה" זה טריליון.

חנא סוייד: נכון?

חנא סוייד: זה 10 בחזקת 12.

חנא סוייד: שאנשים ידעו מה זה "טרה".

<יובל זהר: נכון, בהחלט.

<יובל זהר: זה היעד שאנחנו ניזונים ממנו, המבוסס על החלטות ממשלה מ-2009 ו-2011, כאשר ההתייעלות האנרגטית, שגם היא יעד ממשלתי שהוגדר במקום אחר, בהחלטה אחרת, מדבר על חיסכון בביקוש לחשמל ב-20%.

<יובל זהר: יש תוכנית לאומית לנושא הזה, נדמה לי שהזכרתם אותה בדיון הקודם, שמדברת על תמריצים, על שינוי סדרי עדיפויות, על שינוי התנהגות צרכנית.

<יובל זהר: היא חוצה את כל הסקטורים המשקיים – הסקטור הפרטי, המסחרי, התעשייתי, החקלאי, מועצות מקומיות וכדומה.

<יובל זהר: קצת קשה למדוד את העמידה שלהם ביעדים, לכן ייתכן שמה שמוצג פה, יכול להיות שבנקודת זמן של עוד שנה או שנתיים נצטרך לראות איפה עומד נושא ההתייעלות האנרגטית ובהתאם, אם הם לא עומדים ביעדים, יכול להיות שנצטרך להגביר את כמות ייצור האנרגיה המתוכננת, שמשמעותו יותר הספק מותקן, יותר מתקנים.

<יובל זהר: אבל זה היעד מקורי שממנו אנחנו ניזונים כרגע.

<יובל זהר: למי שלא מכיר, התוכנית עצמה הקימה את השוק של האנרגיות המתחדשות מאפס.

<יובל זהר: יש לה שני שלבים.

<יובל זהר: שלב ראשון הוא שלב הזנקת השוק, כוון ליעד של 5% בשנת 2014, כאשר השוק הוקם על בסיס הקצאת מכסות ומכרזים בהחלטת ממשלה, וקביעת תעריפי הזנה, שלכך הוסמכה רשות החשמל.

<יובל זהר: היתה הערכה בשנת 2011 שב-1,550 מגה מאט הספק מותקן נוכל להגיע ליעד.

<יובל זהר: השלב השני הוא מ-2015 ואילך לכיוון שנת 2020, המשך עידוד השוק, באופן כללי כנראה יותר לכיוון של בחינת התועלות שמשיגים מאנרגיות מתחדשות.

<יובל זהר: ועדת קנדל ישבה על המדוכה.

<יובל זהר: כרגע ההמלצות שלה מוקפאות בגין ערר בנושאים אחרים בוועדת השרים לאנרגיות מתחדשות, אבל היא בהחלט נתנה נקודת מבט שונה במקצת לנושא האנרגיות המתחדשות כשהיא בחנה את התועלות בהיבט של ביטחון אנרגטי, חיסכון בדלקים, צמצום פליטות ועוד תועלות נוספות.

<יובל זהר: כמובן שבצד זה צריך להזכיר גם שיש עלויות שכרוכות בשילוב של אנרגיות מתחדשות, כמו הקמה של מתקני אגירה שאובה – היום מתוכננים לקום שני מתקנים של אגירה שאובה בהספק של 640 מגה ואט; שימוש בתשומות קרקע; עלויות של הולכה וחלוקה.

<יובל זהר: יש לכאן ולכאן.

<יובל זהר: בכל אופן, נכון להיום מבחינת המנדט של קביעת תעריפים, בהתבסס על חוק משק חשמל, התעריף הוא מבוסס עלויות ולא מבוסס תועלות.

<יובל זהר: אתן לכם רק טעימה קטנה על מה שקורה בעולם.

<יובל זהר: יש כמובן הרבה מחקרים והרבה תחזיות.

<יובל זהר: ישראל, כמדינה שרוצה מאוד להידמות ל-OECD, אם נתבסס על מחקר חדש יחסית של ה-US energy information administration, מכון מחקר ידוע ואמין, אז ב-OECD ב-2012 – אלה נתונים בפועל, נתוני actual – 20.7% מתצרוכת החשמל הופקה ממקורות של אנרגיות מתחדשות.

<יובל זהר: צריך להבין שעוד לפני ששוק האנרגיות המתחדשות יצא לדרך, שנים רבות כבר מדינות רבות, בעיקר באירופה ובעוד מדינות של ה-OECD, ניזונות מהרבה מקורות של אנרגיות שנקראות Hydro power, מה שאין לנו כל-כך בישראל, וה-Non-Hydro, שמיוחס לטכנולוגיות שפעילות אצלנו: שמש, רוח, ביו-גז, ביו-מאסה וטכנולוגיה גיאותרמית, הגיעו בערך ל-7.5%.

<יובל זהר: זה סדר הגודל ב-2012 במדינות ה-OECD.

<יובל זהר: התחזית לשנת 2020 היא משהו כמו 11% לכל האנרגיות המתחדשות שהן לא Hydro power, לא הידרו אלקטריות.

<יובל זהר: כך שבהחלט היעד בישראל הוא שאפתני אבל הוא לא כל-כך רחוק מהיעדים שהוצבו במדינות שהיינו רוצים להידמות אליהן גם בפרמטרים כלכליים אחרים.

<יובל זהר: אם נצלול עוד יותר אל תוך ההשוואה הזאת של ה-OECD לכיוון המתקנים הסולאריים, שלפחות לפי התכנון עד שנת 2020 הם ליבת שוק האנרגיות המתחדשות בארץ, אז מה שמתוכנן במדינות ה-OECD הוא 107 ג'יגה ואט הספק מותקן רק של מתקנים סולאריים, שאמורים לתת כ-3.7%.

<יובל זהר: במונחי חשמל, במונחי אנרגיה מדובר על 145 ביליון קילו ואט שעה, שזה בערך 1.5%, קצת פחות.

<יובל זהר: בישראל התכנון הוא לכמעט שני-שלישים מתוך שוק האנרגיות המתחדשות שאמורים לספק 6.7% ממשק החשמל בשנת 2020.

<יובל זהר: אני "מנחית" את המספרים בהרבה אפסים כדי להראות מה הסטטוס הנוכחי של המתקנים שמחוברים היום לרשת החשמל ומפיקים אנרגיה חדשה לכולנו.

<יובל זהר: אל מול מצבת המכסות והמכרזים שמורכבת בעיקר משלוש טכנולוגיות: טורבינות רוח, עולם הביו-גז, ביו-מאסה, והתחום הסולארי, שמחולק לסולמות שונים של פוטו-וולטאי ולתרמו-סולאר, סגירות פיננסיות שמעידות בעצם על מתקנים שרמת הסיכון או רמת ההיתכנות להקמתם גבוהה מאוד הם בסדר גודל של 500 מגה ואט.

<יובל זהר: צריך לזכור שהמתקנים הקטנים לא נדרשים לסגירות פיננסיות כך שזה אמת מידה לגבי המתקנים הגדולים בעיקר.

<יובל זהר: בפועל כיום מחוברים כ-500 מגה ואט לרשת החשמל ומפיקים אנרגיה.

<יובל זהר: רובם ככולם זה ה-PV הקטן וה-PV הבינוני.

<יובל זהר: ה-PV הקטן פרוש על סדר גודל של 9,300 מתקנים, גגות, בכל רחבי הארץ, גגות פרטיים, גגות ציבוריים, תחנות דלק.

<יובל זהר: רואים את זה בכל פינה.

<יובל זהר: ה-PV הבינוני הוא בשלבי הבשלה מתקדמים מאוד.

<יובל זהר: אנחנו מעריכים שמתוך מכסה של 300 מגה ואט, 270 יחוברו, יופעלו ויספקו חשמל עד סוף השנה הזאת.

<יובל זהר: כרגע כ-230.

<יובל זהר: יש גם עוד כמה מתקנים ישנים שפועלים עוד לפני ששוק האנרגיות המתחדשות יצא לדרך, כמה מתקנים הידרו-אלקטריים, טורבינת רוח אחת ברמת הגולן ועוד כמה מתקני ביו-גז שלא פועלים בעיכול אנאירובי אז הם לא במסגרת ההסדרה של 210 מגה ואט.

חנא סוייד: לשימושים מסחריים?

<יובל זהר: כן, לשימושים מסחריים פרופר.

<יובל זהר: מתקנים שמפיקים חשמל מקבלים תמורה על החשמל, אבל לא לפי תעריפי רשות החשמל, תעריפי ההזנה, אלא לפי תעריף ייצור בפועל של חשמל קונבנציונלי פרמיה של חיסכון בפליטות של גזים מזהמים.

<יובל זהר: אם אנחנו מודדים כמה ייצרנו מתוך היעד שרוצים להגיע אליו, של 10%- - -

חנא סוייד: רק לתרגם את המספרים, 500 מגה ואט זה בערך שליש מההספק המתוכנן, שהוא 1,550 מגה ואט, מה שהצגת.

<יובל זהר: לא.

<יובל זהר: 500 מגה ואט זה כשישית ממה שאנחנו רוצים להגיע אליו בשנת 2020.

חנא סוייד: אני מדבר על יעד הביניים, 1,550 מגה ואט, מה שהצגת כרגע.

חנא סוייד: אני קורא את המספרים.

<יובל זהר: נכון, אבל היעד המרכזי שמנחה – נדלג לרגע על יעד הביניים, אתייחס אליו בקצרה בהמשך – הוא היעד של שנת 2020, שקרוב יותר ל-3 ג'יגה ואט.

<יובל זהר: לכן 500 מגה ואט נותן בערך שישית מהיעד במונחי הספק מותקן ופחות מזה במונחי ייצור אנרגיה.

<יובל זהר: אנחנו מודדים את תפוקת האנרגיה.

<יובל זהר: אפשר לראות מספרים, אמנם עם שיעורי צמיחה גבוהים מאוד, אבל המשמעות של זה נמוכה מאוד מכיוון שהתחלנו בשוק כמעט מרמה של אפס.

<יובל זהר: גמרנו את שנת 2013 עם 540 מיליון קוט"ש באנרגיות מתחדשות מתוך סך צריכת החשמל במשק שהוא 55 טרה ואט שעה, בעצם קרוב ל-1%, עם יעד של 10%.

<יובל זהר: זאת אומרת, הדרך עוד ארוכה.

<יובל זהר: היעד הוא בר-השגה אבל יש עוד הרבה דרך לצעוד.

<יובל זהר: צריך לזכור גם ששוק האנרגיות המתחדשות לא צומח בצורה ליניארית.

<יובל זהר: יש הבשלה של השוק מרגע שהוקצו המכסות, ברמה התכנונית, ברמת המימון, ברמה הרגולטורית, כך שהמתקנים הגדולים בהחלט עומדים לקום אבל לא באופן מיידי אלא לאורך השנים עד שנת 2020.

<יובל זהר: אבל היום אנחנו באזור 1% וזאת תמונת המצב.

<יובל זהר: צריך להכיר אותה ולדעת איפה אנחנו עומדים.

חנא סוייד: אתה מגיע לאתגרים?

חנא סוייד: אתגרים במובן של חסמים.

חנא סוייד: אני רוצה שניכנס לעשייה.

חנא סוייד: מה מונע, או מה מנע עד עכשיו, או מה יצר את הפער בין 1%, פחות או יותר, שהראית כאן, בסוף 2013, לבין 5% מתוכננים?

<יובל זהר: אתייחס ל-10%, כי ה-5% הם יעד ביניים.

חנא סוייד: אתה אומר לי לשכוח מה-5%.

<יובל זהר: אנחנו לא נהיה ב-5% אז בואו נתקדם לעבר ה-10%.

<יובל זהר: נהיה ב-5% אבל לא בסוף שנת 2014.

חנא סוייד: בטח, בשביל להגיע ל-10% חייבים לעבור ב-5%...

<יובל זהר: קודם כול, גם בשביל להגיע ל-10% – יש תוכנית מפברואר 2010 שמובילה את השוק לכיוון ה-10%, אבל כיום אנחנו עמלים על עדכון של התוכנית הזאת: התאמה של המכסות, התאמה של תמהיל הטכנולוגיות, כל מה שהוצג קודם, בשביל לאפשר עמידה ב-10%.

<יובל זהר: "הטייס האוטומטי" של התוכנית המקורית לא יביא אותנו ל-10% ולכן היום אנחנו עושים איזה עדכון, שהוא עדיין בשלבי אישור מתקדמים, כדי שנוכל להגיע ל-10% בשנת 2020.

<יובל זהר: זה באמירה מאוד כללית.

<יובל זהר: ברמה המקרו כלכלית, צריך לזכור שזה מין עננה שמרחפת כל הזמן מעל שוק האנרגיות המתחדשות.

<יובל זהר: יש הרבה עננות.

<יובל זהר: ברמה הפסיכולוגית גם גילוי הגז הטבעי הוא סוג של עננה שקצת הורידה את הזרקור מהאנרגיות המתחדשות כי זה נתן ביטחון אנרגטי בכיוון קצת אחר.

חנא סוייד: צריך להבהיר את זה כי אנשים מדברים הרבה מאוד על גז וחושבים שגז הוא פתרון קסם.

חנא סוייד: המספרים שהצגתי לגבי פליטות, הקילו ואט שעה, שזה חצי קילוגרם דו תחמוצת הפחמן – הגז הוא פחות מ-30%.

חנא סוייד: שאנשים לא יחשבו שעם גז בעצם לא פולטים שום דבר.

חנא סוייד: גז הוא בערך שליש פחות מפחם.

חנא סוייד: כך שזה לא עומד בשום פרופורציה להגבלה שבשנת 2050 צריך להוריד 80%.

חנא סוייד: לפי ההחלטות של ועידת קיוטו ולפי ההחלטות הבין-לאומיות צריך להגיע ל-80% הקטנה בפליטות.

חנא סוייד: כך שגז הוא לא פתרון קסם.

<יובל זהר: לזה בדיוק ניסיתי לכוון, אבל עם הגילוי של המאגרים המאוד משמעותיים והכניסה לשימוש של הגז זה קצת נתן תחושת ביטחון שמשפיעה, איך שלא נסתכל על זה, גם על שוק האנרגיות המתחדשות.

<יובל זהר: בכל אופן, צריך לזכור שהתעריפים, שמהם ניזונים יצרני החשמל באנרגיות מתחדשות, כוללים איזה מרכיב של סבסוד, במודע כמובן, מתוך כוונה להזניק את השוק הזה, להצמיח אותו ולעודד אותו.

<יובל זהר: יש פה איזו עלות משקית עודפת, עלות תעריפית עודפת שנובעת מאותו רכיב של סבסוד.

<יובל זהר: בסופו של דבר משק החשמל הוא משק סגור, גם ברמה התקציבית.

חנא סוייד: "סגור" עם מינוס 70 מיליארד שקל.

חנא סוייד: אני מבין שאתה מתקרב לסיכום.

חנא סוייד: אולי תכוון לבעיה קרדינלית שאתה רואה, שניצבת היום בראיית המקרו שלך לכל התחום הזה.

חנא סוייד: אולי תאיר את עינינו ותציף איזו בעיה עיקרית מנקודת מבטכם כמשרד האנרגיה, שאמונים על כל התחום הזה, שמונעת או מעכבת את הדהירה קדימה אל עבר ה-10%.

חנא סוייד: אני כבר שוכח מה-5%.

חנא סוייד: תציג איזו בעיה עיקרית, איזה חסם קרדינלי.

<יובל זהר: קודם כול, הנושא המקרו כלכלי חשוב מאוד, כי הוא משפיע על תהליכי קבלת ההחלטות גם ברמה הפוליטית בסופו של דבר, כי תעריף החשמל משפיע וכולנו בסופו של דבר משלמים אותו.

<יובל זהר: אי אפשר להסיק מזה שזה חוסם את משק החשמל.

<יובל זהר: כרגע יש תעריפי הזנה וזה בהחלט מה שמצמיח את השוק.

<יובל זהר: זה ההסמכה של רשות החשמל לקבוע את התעריפים על בסיס המכסות.

<יובל זהר: בשלב הבא של השוק, במטרה למזער את העלות המשקית העודפת שנגרמת מהסבסוד הזה, שהוא ברקע תעריפי ההזנה, יש סיכוי – זה לא דברים מוחלטים – שהתעריפים יהיו מוטים יותר לכיוון תועלות שנובעות מאנרגיות מתחדשות.

<יובל זהר: עם שיפור הטכנולוגיה ייתכן שגם נגיע ל-grid parity.

חנא סוייד: שזה ועדת קנדל.

חנא סוייד: התעריף הכלכלי, מה שנקרא.

<יובל זהר: גם ועדת קנדל.

<יובל זהר: נכון, המחיר הכלכלי בהחלט מבשר על כיוון נכון של השוק בעתיד ויצמצם עלויות עודפות.

<יובל זהר: עדיין עם העלויות של ה-10% האלה אנחנו רצים עשרים שנים קדימה, כי כל מי שמקבל רישיון מובטח לו התעריף לעשרים שנים, אבל זה לא מה שעוצר את השוק.

<יובל זהר: בסך הכול אני מצביע על אתגר של כל המשק לקדם את השוק הזה כי יש שמיכה אחת וכל אחד מושך אותה לכיוון שלו.

חנא סוייד: מה אתה אומר על המכסות?

חנא סוייד: יש לכם כמובן נגיעה כמשרד להיקף המכסות.

חנא סוייד: עולה טענה שכאילו מרוקנים את מכסות הרוח ו"תוקעים" את מכסות השמש, כלומר מעבירים מרוח לשמש ואחר-כך "תוקעים" את השמש, כך שיוצאים בלי רוח ובלי שמש, או להיפך.

<קריאה: וחוזר חלילה.

<יובל זהר: קודם כול, יש בזה משהו.

<יובל זהר: זה לא נובע מכך שתחום הרוח פחות רלוונטי או פחות מוצלח בהפקת אנרגיה לחשמל.

<יובל זהר: יש לו אפילו כמה יתרונות על התחום הסולארי.

<יובל זהר: אפילו ברמת המקדמים הרוח בישראל נותן קצת יותר אנרגיה בממוצע.

<יובל זהר: כשאנחנו בונים את התחזית של מימוש הקמת המתקנים המתוכננים כרגע אנחנו לא עושים את זה על דעת עצמנו.

<יובל זהר: נפגשנו עם רשות החשמל והתייעצנו, נפגשנו עם חברת החשמל והתייעצנו, נפגשנו עם גופים מובילים בשוק האנרגיות המתחדשות, את חלקם אני רואה פה.

<יובל זהר: לכל אחד יש את התחזית שלו.

<יובל זהר: בסוף כשעשינו את התחזית שלנו, בגלל סדרה של קשיים תכנוניים שקיימים בעיקר בתחום הרוח, למשל משרד הביטחון שהוא גורם שלא קל לעבור אותו בתחום הזה, יש לו את האינטרסים ואת האג'נדות שלו, שלא קל לו לחיות עם חוות גדולות של רוח, יש מספר לא קטן של גורמים שמעכבים את ההתפתחות של השוק הזה, לעומת התחום הסולארי שבסך הכול "רץ" כרגע בצורה הרבה יותר חלקה.

<יובל זהר: יש תמ"א ייעודית; יש מתקנים בהקמה; יש את פרויקט "אשלים", 270 מגה ואט, 30 כבר נסגרו פיננסית ועוד 120 בדרך ואחריהם גם המתקן השלישי של הזכיינים.

<יובל זהר: אם אנחנו רוצים לעמוד ביעד ה-10% בשנת 2020 אנחנו גם צריכים ללכת עם הרצוי ועם המצוי, והתחום הסולארי מאפשר לנו יותר קליטה והטמעה מהירה בתוך השוק.

חנא סוייד: והדרך פתוחה וסלולה.

<יובל זהר: הדרך פתוחה.

<יובל זהר: בשנת 2020 לא נגמר שוק האנרגיות המתחדשות, הוא ימשיך לצמוח, וגם משק החשמל ממשיך לצמוח לפי כל התחזיות, כך שזה לא המילה האחרונה, גם לא בתחום הרוח, מן הבחינה הזאת.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: נעבור לרשות לשירותים ציבוריים (חשמל).

<נורית פלתר: תודה רבה על ההזמנה היום.

<נורית פלתר: מייד נציג לכם את המצגת, שעושה קצת real down למה שנציג משרד האנרגיה הציג קודם.

<נורית פלתר: פשוט עשינו לכם סיכום של הנתונים העדכניים.

<נורית פלתר: הנתונים של משרד האנרגיה היו נכונים לזמנם, לחודש אפריל.

<נורית פלתר: היום מה שאנחנו יכולים להגיד לכם, כבר עברנו את 500 מגה ואט מותקנים ופועלים בשטח.

<נורית פלתר: המשמעות, כדי לסבר את האוזן, היא קרוב ל-1.5% ההספק המותקן, בניגוד למה שאמרת בהתחלה, 0.6%-0.7%.

חנא סוייד: אני הסתמכתי על מידע מ-2013, נכון.

<נורית פלתר: בסקירות פיננסיות ובבנייה יש לנו עוד 600 מגה ואט שבשעה שאנחנו יושבים כאן כבר עובדים בשטח.

<נורית פלתר: אי אפשר מבלי להתייחס מבחינת רשות החשמל גם לעלות המשקית, העלות בתעריף החשמל.

<נורית פלתר: כולם יודעים שביצענו סדרה של הפחתות בתעריפים, ב-feeding תעריף.

<נורית פלתר: חסכנו לציבור כאן 6 מיליארד שקלים.

<נורית פלתר: חשוב שזה ייאמר סביב השולחן הזה.

<נורית פלתר: למרות כל היזמוּת כאן, וטוב שכך, עד סוף השנה הנוכחית העלייה בתעריף בשל החדרת האנרגיות המתחדשות תהיה 5%.

<נורית פלתר: בשנת 2020 אנחנו מדברים על העלאה בתעריף של 11% על מנת להחדיר את האנרגיות המתחדשות הללו.

<איתן פרנס: לעומת מה?

<חוני קבלו: לעומת עלות ייצור החשמל הקונבנציונלי.

<איתן פרנס: מה עם התועלות?

<נורית פלתר: נוכל להסביר בלי התפרצויות.

<נורית פלתר: נענה על כל שאלה.

חנא סוייד: בלי התפרצויות בשלב הזה.

<חוני קבלו: השקף הראשון מתאר תמונת מקרו, איפה נמצא היום השוק.

<חוני קבלו: אפשר לראות שביחס למכסות שקבעה הממשלה, בתחום הסולארי לפחות, רובן ככולן של המכסות שקבעה הממשלה מומשו או נמצאות בתהליך של מימוש.

<חוני קבלו: אפשר לראות פה את המתקנים הקטנים ואת המתקנים הבינוניים.

<חוני קבלו: ישנם המתקנים ברשת ההולכה שעוד לא חוברו לרשת, 200 מגה ואט, אבל הם בתהליכי בנייה.

<חוני קבלו: הם כבר מומנו למעשה, מכרזי "אשלים" וכולי.

<חוני קבלו: אני רוצה להתעכב פה לרגע דווקא על מכסה נוספת, שהיא מכסה שלא נכתבה במפורש בהחלטת הממשלה משנת 2011, מכסה למונה נטו, על סך 400 מגה ואט.

<חוני קבלו: זו מכסה שקבעה רשות החשמל מתוקף הסעיף בהחלטת הממשלה אשר מנחה את רשות החשמל לקבוע מכסות להסדרות שתועלתן המשקית גבוהה מעלותן.

<חוני קבלו: מכיוון שמונה נטו הוא בעצם הסדרה שמדברת על ייצור חשמל סולארי לצריכה עצמית, צרכנים מייצרים חשמל לעצמם, הרשות רואה בה הסדרה שאין לה עלות עודפת משקית כי למעשה, כשם שכל צרכן זכאי למשל להתקין דוד שמש בביתו הוא גם זכאי לייצר לעצמו חשמל ולחסוך את עלות החשמל של חברת החשמל.

<נורית פלתר: קידמנו את זה ביחד עם הכנסת.

<חוני קבלו: יש היום 49 מתקנים שכבר מחוברים לרשת בהסדרה הזאת, 7 מגה ואטים, ואנחנו יודעים על עוד כ-30 מגה ואטים שנמצאים בתהליכים בחברת החשמל, שקיבלו אישורים מחברת החשמל, תשובות חיוביות, ונמצאים בתהליכים של הקמה.

<חוני קבלו: ההסדרה הזאת היא בהחלט מבט לעתיד, אל עולם שבו האנרגיות המתחדשות, בפרט האנרגיה הסולארית, ה-PV, משתלבת במשק החשמל בהיקפים משמעותיים מבלי ליצור עלויות עודפות למשק.

<חוני קבלו: השקף הבא מתחבר למה שנורית פלתר ציינה פה לגבי עדכוני התעריפים.

<חוני קבלו: הרשות, במקביל לפרסום הסדרות שהנחתה אותה הממשלה לפרסם ואף התוספת המדוברת של 400 מגה ואט במונה נטו, במקביל עקבה אחרי השוק וביצעה עדכוני תעריף לאור הירידות המשמעותיות שחלו בעלויות הטכנולוגיה, ובפרט הירידות בעלויות הפנלים והממירים, אבל לא רק.

<חוני קבלו: הפחתות התעריף האלה, עדכוני התעריף האלה חסכו לצרכנים כ-6 מיליארד שקלים, וזה ללא המהלך המתוכנן, אשר היתה עליו פה מחלוקת בישיבה הקודמת של הוועדה, בנושא הרוח.

<חוני קבלו: זה רק המהלכים שבוצעו בתחום הסולארי.

<חוני קבלו: צריך לציין שכל המכסות, להוציא חלק אחד שנתון בהתדיינות משפטית, אם ניקח לדוגמה מכסה שעודכן עבורה התעריף והופחת ב-40% באוקטובר 2012, מכסה למתקנים ברשת ההולכה, לאחר 3 חודשים כל המתקנים בהסדרה הזאת מומנו על אף הפחתת התעריף.

<חוני קבלו: זאת נקודה שחשוב לזכור, שמצד אחד היו פה התאמות תעריף מאוד משמעותיות שחסכו הרבה מאוד כסף לצרכנים, ומצד שני הדבר לא פגע בסופו של דבר במימון המתקנים והמכסות.

<חוני קבלו: זה הניסיון שאנחנו רואים לפחות בתחום הסולארי.

<חוני קבלו: יש פה שקף נכון ליום שבו בוצעו הפחתות התעריף בתחום הסולארי, שמראה את הירידות בתעריף במדינות שונות בעולם, שהיו דומות לאלו של ישראל.

<חוני קבלו: בכל העולם היו מהלכים דומים של הפחתות תעריף בעקבות הירידה בעלויות הציוד.

<חוני קבלו: מדינות שהתעוררו מאוחר – וזה דבר שחשוב לציין מנקודת מבטנו כרשות – ורצו להיות "מיטיבות" כביכול עם התעשייה ולא לבצע הפחתות תעריף נקלעו למצבים מאוד לא נעימים.

<חוני קבלו: נזכיר פה את ספרד ואת צ'כיה, מדינות שנאלצו להטיל מסים וקיצוצי תעריף.

<דן שילה: הן היו הראשונות.

<דן שילה: הראשונות בכל העולם היו ספרד וצ'כיה.

<חוני קבלו: אולי אחזור על המשפט ואז תבין למה התכוונתי.

חנא סוייד: הוא רוצה להגיד שכבר מימי דון קישוט היו בספרד טחנות רוח.

<חוני קבלו: אדוני, מה שאתה אומר אינו סותר את מה שאמרתי, אז רק אחזור על המשפט ואולי זה יסייע לך להבין את כוונתי.

<חוני קבלו: מדינות אשר את הפחתות התעריף שלהן מיאנו לעשות בזמן, לא רצו להפחית את התעריפים בשל הירידה בעלויות הציוד – הדוגמה הבוטה ביותר היא צ'כיה, שנקלעה לסחרור מאוד-מאוד לא סימפטי לפני מספר שנים – התוצאה היתה התחברות של הרבה מאוד מתקנים בתעריפים מאוד-מאוד גבוהים, מה שיצר מעמסה גדולה מאוד על צרכני החשמל.

<חוני קבלו: בסופו של דבר המדינות הללו נאלצו להטיל מסים וקיצוצים רטרואקטיביים על מתקנים קיימים לאחר שהם חוברו לרשת.

<חוני קבלו: כמובן שדבר כזה מייצר חוסר אמון גדול מאוד וקשיים גדולים מאוד לממן מתקנים כאלה בעתיד.

<חוני קבלו: כשאנחנו מסתכלים על תמונת המצב בראייתנו כגוף אשר קובע את ההסדרות ומתרגם את המדיניות שקבעו משרד האנרגיה והממשלה להסדרות, אנחנו רואים מימוש מלא של הסדרת המכסות שקבעה הממשלה, עם תוספת של 400 מגה ואט מונה נטו.

<חוני קבלו: אנחנו רואים עיכובים שונים בסטטוטוריקה, שלולא היו קיימים אולי היו מאפשרים גם להתקין- - -

חנא סוייד: אשאל אותך שאלה, ברשותך.

חנא סוייד: האם אתם רואים את ה-grid parity כפתרון אידיאלי?

חנא סוייד: לסידור הזה אנחנו חותרים?

<חוני קבלו: בוודאי.

חנא סוייד: זה הסידור האידיאלי שאפשר לחשוב עליו?

<חוני קבלו: בוודאי.

<חוני קבלו: נבין מה בראייתנו עומד מאחורי המונח grid parity.

<חוני קבלו: Grid parity מייצג את סך כל התועלת המשקית מהחדרה של אנרגיות מתחדשות.

<חוני קבלו: הערך הזה הוא ערך דינמי, כי ככל שיותר אנרגיות מתחדשות חודרות לרשת הערך שלהן פוחת.

<חוני קבלו: בהתחלה הן חוסכות דלקים יקרים יותר, לאחר מכן הן חוסכות דלקים זולים יותר או גז טבעי.

<חוני קבלו: לכן נדרש לחשב את הערך הזה בצורה דינמית.

<חוני קבלו: אבל בסופו של דבר אנחנו רואים שהסדרות שמבוססות על התועלת מאנרגיה מתחדשת ולא על העלויות ומאפשרות לאנרגיות מתחדשות להתחרות בחשמל קונבנציונלי על בסיס התועלות המשקיות שלהן יסייעו לשילוב כמויות הולכות וגדלות במשק החשמל ללא מעמסה נוספת על הצרכנים.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: חברות וחברים, אפתח את הנושא לדיון.

חנא סוייד: אם יש לאנשים איזה ניסיון טוב, לא רע בכלל להגיד שיש ניסיון טוב ושמשהו הצליח.

חנא סוייד: אם אנשים רוצים להצביע על חסמים או בעיות כלשהן, גם זה בא בחשבון.

חנא סוייד: אבל אני מבקש להציג את הדברים בקצרה ובפוקוס לנושא הספציפי שלנו ואנא אִמרו את שמכם.

חנא סוייד: ראשית, המשרד לביטחון פנים, גל שופרוני, בבקשה.

<גל שופרוני: תודה רבה.

<גל שופרוני: אני מרכז תקציבים במשרד לביטחון פנים ואענה על שני הקריטריונים, גם משהו משמח וטוב וחיובי וגם אעשה את זה בקצרה.

<גל שופרוני: דבר ראשון, מדובר רבות על כל הסקטור הפרטי, על סקטור הבתים הפרטיים, על הסקטור העסקי, וכאן אני חושב שצריך להתחיל להתייחס לסוגיה של המשרדים הממשלתיים.

<גל שופרוני: המשרד לביטחון פנים מוביל ונמצא למעשה כיום בעיצומו של תהליך הקמת מערכות פוטו-וולטאיות בבתי-סוהר, בתחנות משטרה ובתחנות כיבוי אש.

<גל שופרוני: באמת הגענו למצב שאחרי כל החישובים הכלכליים וכל הניתוחים וכל הסקירה והמיפוי של הנכסים שיש לנו ראינו שיש פוטנציאל אדיר.

<גל שופרוני: חשוב לציין באותה נשימה שזה המונה נטו.

<גל שופרוני: אנחנו נמצאים היום בהסדרה הזאת, בזכותה אני מניח שאנחנו נמצאים כאן.

<גל שופרוני: בגלל שהיינו חלוצים – עם כל הכבוד לעלונים היפים של הכנסת- - -

חנא סוייד: אף אחד לא מונע מכם להכין עלונים.

חנא סוייד: תביאו אותם לישיבה הבאה.

<גל שופרוני: חבל על הנייר.

<גל שופרוני: אנחנו ירוקים עד הסוף.

<גל שופרוני: ..

<גל שופרוני: אנחנו כבר קרוב לשנתיים עומלים ועובדים ובוחנים את כל האספקט הזה.

<גל שופרוני: אני חושב שיצרנו איזו תשתית, גם מבחינה של כל המכרזים הפומביים שאנחנו מחויבים אליהם.

<גל שופרוני: רשויות מקומיות הן כאילו חצי-חצי כזה, קצת כן וקצת לא.

<גל שופרוני: יצאנו כפי שצריך, יש לנו חברה שזכתה במכרז שמעניקה לנו ייעוץ וליווי לאורך כל הדרך, וכמובן נשמח לשתף בכל המידע שצברנו ורכשנו עד כה עם משרדים נוספים.

חנא סוייד: אתם מפרסמים את זה באתר אינטרנט?

<גל שופרוני: כמובן.

<גל שופרוני: את המכרזים?

חנא סוייד: לא את המכרזים.

חנא סוייד: את הניסיון שלכם.

חנא סוייד: או אולי כאן זו החשיפה הראשונה?

חנא סוייד: כמו הרבה אנשים כאן חשבתי לעצמי: הו, המשרד לביטחון פנים, מה הוא מבין בעניינים הללו?

<גל שופרוני: אשמח לחבור למשרד להגנת הסביבה ולמשרד האנרגיה ולפרסם את הבשורה לכל מי שמעוניין.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: איתן פרנס, מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה ירוקה לישראל, בבקשה.

<איתן פרנס: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לפתוח את הדברים קודם כול בברכות לכך שוועדת הכלכלה, וגם אתה אדוני, מצאה לנכון לעסוק בתחום החשוב הזה בצורה מסודרת.

<איתן פרנס: כבר שמעתי ממך שיש כוונות אמיתיות להמשיך ולדון כאן בתחום ולראות היכן החסמים, למפות ולהתקדם.

<איתן פרנס: אהיה קצר ותמציתי.

<איתן פרנס: מצד שני, אם אני משתמש במילים קשות אנא תסלחו לי, כי הדברים באים מהרבה שנות פעילות של ארגון שפועל בתחום, שזה אנחנו.

<איתן פרנס: אנחנו בסך הכול הולכים יד ביד עם הרגולטורים, אבל הדברים לא פשוטים.

<איתן פרנס: קודם כול, אתחיל את הדברים בביקורת שאני אומר תמיד לגבי רשות החשמל.

<איתן פרנס: אני מבקש באמת בכל לשון של בקשה להפסיק עם הצגת נתונים מגמתית, חסרה וחלקית.

<איתן פרנס: הסיפורים על אחוזי התייקרות חשמל אל מול נקודת ערך מסוימת הם פיקציה גמורה כי רק בעוד עשרים שנים, כשאנחנו נדע לעשות תחשיב כמה עלה לנו סל הדלקים במשך עשרים שנים, רק אז נוכל לחשב מה היתה העלות העודפת של האנרגיה המתחדשת.

<איתן פרנס: מדובר בתחזיות בלבד.

<איתן פרנס: אני רוצה להגיד עוד דבר.

<איתן פרנס: בעוד עשרים שנים, בלי להתחייב, אבל מהמקום שבו אנחנו נמצאים, יבואו בעוד עשרים שנה נציגי רשות החשמל ואני מבטיח לך, אדוני, שעד אז דוח קנדל, שהם חתומים עליו – את התחשיב הם יעשו מול דוח קנדל, מול התועלות של דוח קנדל, שמדבר על תועלות משמעותיות.

<איתן פרנס: לא מדובר על דבר של מה בכך, כאשר אמירה של הדוח מגיעה אפילו ל-80 אגורות תועלת משקית.

<איתן פרנס: אז את החשבון לקוט"ש צריך לעשות אחרת.

<איתן פרנס: אנחנו נמצאים בנקודת זמן שקשה לרשות החשמל לעשות את התחשיב כעת, אבל לפחות שהדברים ייאמרו בצורה מדויקת ולא כתורה מסיני, כאילו כבר יודעים בדיוק בכמה זה מייקר את החשמל.

<איתן פרנס: היתה לנו בעיה של דלקים ושילמנו 15 מיליארד שקלים.

<איתן פרנס: האם זה מופיע בחשבון?

<איתן פרנס: כשעושים את חשבון העלויות האם לוקחים בחשבון את החוב בסך 70 מיליארד שקל של חברת החשמל, שנוצר כתוצאה מחוסר הכרה בעלויות של חברת החשמל?

<איתן פרנס: למה מספרים לנו את הסיפורים האלה, כמה זמן אורך חייה של תחנת כוח פוסילית?

<איתן פרנס: אלה דברים שלא מחושבים.

<איתן פרנס: אנחנו נעשה חשבונות אחרים ואני בטוח שרשות החשמל – וכאן אני מסיים את פרק המחאה הקצר – בעניין הזה גם תשתכלל.

חנא סוייד: לזה אתה קורא קצר?...

<חוני קבלו: יש לך גם דברים טובים להגיד עלינו?

<איתן פרנס: על כתפינו אנחנו מחזיקים יותר מ-90 חברות בענפים שונים ומגוונים ולכן הדברים ארוכים, אבל האמירה ברורה מאוד.

<איתן פרנס: בולמים אותנו.

<איתן פרנס: בולמים את התחום הזה בישראל.

<איתן פרנס: צריך לשים דברים על השולחן.

<איתן פרנס: הנתון של 1% באנרגיה מתחדשת הוא נתון מביש, לא פחות מזה, לכל העוסקים במלאכה.

<איתן פרנס: אני שמח מאוד להגיד דברים טובים, אבל אנחנו צריכים להתבייש במדינת ישראל, שאנחנו המדינה שבה הומצאו פיתוחים כמו דוד שמש, אנרגיה תרמו-סולארית ו"אורמת" עם הגיאו-תרמי, שאנחנו לא מצליחים להקים גג סולארי.

<איתן פרנס: אנחנו נמצאים בתקופה קשה, שבה כבר בקרוב מאוד אדם פרטי לא יוכל להקים גג סולארי בביתו.

<איתן פרנס: כבר עכשיו הוא לא מקים.

<איתן פרנס: חוני קבלו, הצגתם נתונים באמת מרשימים, הצלחנו בכל זאת להקים מאות מגה ואטים, אבל בשנת 2014 דוד כהן שגר אי-שם בארץ לא נכנס להסדרה הסולארית למתקנים פרטיים.

<איתן פרנס: זה לא השנה הראשונה, כבר בשנת 2013 הוא לא נכנס והמכסה לא נגמרת ורשות החשמל לא עושה שום דבר כדי לתקן את זה.

<איתן פרנס: את זה צריך לשים על השולחן, זה המקום.

<איתן פרנס: יש כאן סיפור אחר, סיפור גדול יותר.

<איתן פרנס: סליחה שאני שם את הכול על השולחן בישיבה הראשונה אבל זה פתיח.

<איתן פרנס: הסיפור הגדול יותר במשק החשמל הוא מי ישלוט בייצור החשמל, האם יהיה ייצור מרוכז בידי מעטים או יהיה ייצור מבוזר בידי רבים מאוד.

<איתן פרנס: אני אומר רבים מאוד כי התחום הזה עובר מהאדם הפרטי, עובר דרך חברות הייזום, עובר דרך משק שלם שיכול לייצר לעצמו חשמל.

<איתן פרנס: אף אחד לא עוסק בשאלה הזאת.

חנא סוייד: אתה בטח מתכוון ברמה האסטרטגית כי בינתיים אנחנו מדברים בסך הכול על 1%.

<איתן פרנס: נכון, אבל ברמה האסטרטגית אם היו פותחים ולא בולמים- - -

<קריאה: ביטחון אנרגטי.

<איתן פרנס: תיכף אגיע למה בולמים, כי יש סיבה לבלימה.

<איתן פרנס: אחת הסיבות המרכזיות לבלימה היא קודם כול תכנון של משק חשמל בצורה צנטרליסטית, שרוצה לראות קצת תחנות כוח ולא הרבה תחנות כוח שקשה לנהל אותן.

<איתן פרנס: כאן הקריאה היא דווקא למשרד האנרגיה.

<איתן פרנס: עוצמים את העיניים מתהליך שלם של דיגיטציה של משק החשמל, תהליך שקורה בכל העולם והופך את רשתות החשמל לחכמות, מתוחכמות וכאלה שיודעות להתמודד עם מאות אלפי יצרנים.

<איתן פרנס: בנושא הזה יש לנו גם בעיה לקבל את הטכנולוגיה של האנרגיה החשמלית שמשתנה לגמרי.

<איתן פרנס: לפני שאני מגיע לסיבה המרכזית, והיא סיבת העלויות, אתייחס לנושא הסביבה.

<איתן פרנס: גם את זה צריך לשים על השולחן.

<איתן פרנס: מדינת ישראל מתעלמת מן הסביבה.

<איתן פרנס: הממשלה הנוכחית – כאשר הוועדה הזו בראש ובראשונה מטרתה לפקח על עבודת הממשלה וגם לבקר אותה – החליטה להקפיא את התוכנית להפחתת פליטות גזי חממה ל-3 שנים.

<איתן פרנס: אז אמרנו לעולם שהאקלים לא מעניין אותנו, שכדור הארץ שמתחמם הוא לא בעיה שלנו אלא בעיה של האירופאים ומדינות אחרות.

<איתן פרנס: אני חושב שרשות החשמל, לדוגמה, לא צריכה בכלל להיות במקום שהיא אומרת דבר כזה.

<איתן פרנס: להיפך, היא צריכה ללמוד ולהביא את הידע הזה לפה.

<איתן פרנס: יש הרבה מאוד דברים שצריך לעשות, כולל להכין דוח על הנזקים שנגרמים בישראל מייצור החשמל הפוסילי, שאדם פרטי יידע מה הנזק.

<איתן פרנס: פרט לכך שרשות החשמל רוצה מאוד עכשיו לפרסם את העלויות של האנרגיה המתחדשת, היא לא מפרסמת דוח נזקים ועד היום היא אולי רשות החשמל היחידה ממדינות ה-OECD שאין לה דוח על ההשפעות הסביבתיות של משק החשמל ומה נעשה כדי לשנות את תמונת המצב.

<איתן פרנס: אלה דברים שצריכים להיאמר, שצריך לשים אותם על השולחן כי אנחנו באמת עוסקים בתחום מגוון, שעובר דרך האדם הפרטי.

חנא סוייד: אתה מכוון לכך שיש כאן ניסיון לעשות מה שנקרא free riding.

<איתן פרנס: יש כאן ניסיון לעשות חשבונות לא נכונים.

<איתן פרנס: אני רוצה עם החברים שלנו ברשות החשמל, עם החברים שלנו במשרדי הממשלה ועם הוועדה הנכבדה לנסות ולייצר נוסחאות חדשות, שאחריהן קבלת ההחלטות תהיה אחרת.

<איתן פרנס: נמצא כאן נציג משרד האוצר.

<איתן פרנס: הנושא כאן מורכב, אבל הוא השתנה.

<איתן פרנס: כשהתחלנו את התוכנית משרד האוצר התנגד.

<איתן פרנס: בשנת 2011, כשחזרנו להחלטת ממשלה, משרד האוצר התנגד.

<איתן פרנס: ממש לאחרונה, בשנת 2014, קרה דבר היסטורי, שמשרד האוצר בוועדת השרים בחודש פברואר לא התנגד להגדלת מכסות.

<איתן פרנס: לצורך העניין, היתה שם הסטה של מכסות, שזה דבר שמנוגד לתפיסה שלנו, שבמקום להגדיל לכולם, לסולארי, לרוח ולביו-גז מעבירים מצד לצד.

<איתן פרנס: אנחנו מקבלים את זה כי זה מעשה פרקטי ואין לנו ברירה, אנחנו מקבלים את התיזה.

<איתן פרנס: אבל משרד האוצר למעשה הסכים לראשונה לאפשר לתחום הזה לצמוח קדימה.

<איתן פרנס: זו הפעם הראשונה שזה קרה.

<איתן פרנס: ואז זה נעצר.

<איתן פרנס: אחרים פה בטח ידעו להסביר למה אנחנו נעצרים היום.

<איתן פרנס: ולנושא האחרון, תעשיית האנרגיה המתחדשת בישראל היום נמצאת במצב נוראי.

<איתן פרנס: כל העוסקים בתחום ממתינים להתקדמות של התחום הזה.

<איתן פרנס: נעצרנו ב-2012 בגלל חילופי הממשלה ולא הצלחנו לקבל מכסות נוספות לענף הישים ביותר, הענף הסולארי.

<איתן פרנס: על הדרך הגענו ל-2014 ואז מחסלים היום את ענף אנרגיות טורבינות הרוח הקטנות.

<איתן פרנס: למה?

<איתן פרנס: כי רשות החשמל בחשבונות שלה החליטה שטורבינות קטנות לא טובות לעם ישראל והיא מקדמת יוזמה של הפחתת המכסה לטורבינות רוח קטנות עד כדי להפוך את תעשיית האנרגיה הזאת ללא מעשית.

<איתן פרנס: אנחנו במקום מאוד לא טוב בשנה הזאת.

<איתן פרנס: אני מקווה שמהיום והלאה רק דברים טובים יקרו, בעזרתכם, בעזרת הוועדה.

<איתן פרנס: תודה רבה.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: חברות וחברים, אצטרך עכשיו לקצוב זמן לכל אחד כי כידוע לכם גם זמן הוא משאב מתכלה, עובר ונגמר.

חנא סוייד: אתן 3 דקות לכל דובר.

חנא סוייד: יונתן כהן, מנכ"ל חברת "ערבה פאוור", בבקשה.

<יונתן כהן: תודה, כבוד היושב-ראש.

<יונתן כהן: חברת "ערבה פאוור" עיסוקה ייזום, בנייה ותפעול של מיזמים סולאריים בטכנולוגיית הפוטו-וולטאי.

<יונתן כהן: אנחנו לא עובדים היום.

<יונתן כהן: מדצמבר 2012 אנחנו מחכים לממשלת ישראל לקבל החלטות, 18 חודשים.

<יונתן כהן: קרקס, תסלחו לי, של החלטות, עררים, אי טיפול בעררים, פיזור הממשלה, בחירת ועדה חדשה, דיונים, החלטות, עררים, ועד עצם היום הזה אין עוד החלטה קיימת של ממשלת ישראל שמאפשרת ליזם סולארי להקים שדה קרקעי אחד נוסף במדינת ישראל.

<יונתן כהן: זאת אומרת, קיפאון.

<יונתן כהן: זאת אומרת, תהליך של קונסולידציה מאוד-מאוד שלילית, קונסולידציה שלפיה צועדים המוהיקנים האחרונים שרוכשים את נכסיהם של הפורשים בעקבות ייאוש מהתחום.

<יונתן כהן: לא כך צפינו את פני העתיד.

<יונתן כהן: יובל זהר אומר בביטול שלא עמדנו ביעד ה-5%.

<יונתן כהן: שוק שלם קם בהתבסס על יעד של 5% כי חשוב לנו יותר הקצב מאשר התוצאה הסופית.

<יונתן כהן: מי שחי חודש על גבי חודש ומשלם משכורות ומחזיק צוות ומפתח מיזמים ומשקיע מיליונים בכל מיזם ומיזם לא יכול להרשות לעצמו שממשלת ישראל תבטל, כאילו לא חשוב, את יעד ה-5%.

<יונתן כהן: אז ייעשה מעשה ונשלים חומר עד 2020.

<יונתן כהן: אומרים גם: לא נורא, יש כאן הליך של הבשלה.

<יונתן כהן: אפס הבשלה, הכול קורס.

<יונתן כהן: לא יעשה בהזדעזעות מאשימה מעשה לאחר מעשה ותקום לתחיה היזמות ותריץ פרויקטים קדימה, כי הפרויקטים מתים.

<יונתן כהן: בזמן הביניים שממשלת ישראל לא מקבלת את ההחלטה בעצם כל הנכסים שצברנו לעצמנו, שבאמצעותם אנחנו נבנה את הגל הבא של מיזמים סולאריים, אומרת לנו באדישות רשות החשמל שהם כבר לא רלוונטיים כי פג תוקפם.

<יונתן כהן: כאילו קיבלנו לעצמנו רישיון, רצנו כמו פסיכים ועשינו מעשים מול הממסד הסטטוטורי, מול חברת החשמל, וצברנו לעצמנו נכסים במאות אלפי שקלים, והיום אומרים לנו: סליחה, זה כבר לא רלוונטי, זה כבר פג תוקף.

<יונתן כהן: אז איזו הבשלה תהיה?

<יונתן כהן: תהיה התחלה מן היום הראשון, יתחילו היזמים לצבור לעצמם נכסים מחדש, ייפתח שוק חדש.

<יונתן כהן: להערכתי מי שכבר יודע את העבודה לא יהיה לו כבר את החשק ואת המשאבים להמשיך ולשחק בשוק החדש.

<יונתן כהן: אין הבשלה, אין התקדמות.

<יונתן כהן: כל שחסר הוא החלטה אמיצה של ממשלת ישראל להשיק עוד מאות מגה ואטים של מכסות בתחום ה-PV.

<יונתן כהן: ההחלטה כבר כתובה וקיימת.

<יונתן כהן: ויכוח בין המשרדים, ויכוח פוליטי בלתי רלוונטי למשק החשמל ולעתיד ענף החשמל, על יו"ש, על הערבויות, על דברים שאנחנו לא מבינים בהם ולכן אין לנו עמדה בהם, מונע התקדמות של תעשייה שלמה, תעשייה שמביאה תועלת הגוברת משמעותית על התועלות שפרופ' קנדל ציין, והוא מודה בכך, הוא כלל לא חישב את התועלות בפיתוח הנגב והערבה, הוא כלל לא חישב את התועלות בפיתוח תעשייה כחול-לבן, שמידי יום מפתחת פטנטים ומתקני ייצור חדשים של טכנולוגיה נלווית.

<יונתן כהן: משפט אחרון, שיפסיקו לדבר על עלויות עודפות.

<יונתן כהן: שיסתכלו קדימה.

<יונתן כהן: אנחנו לא אשמים בעלויות עודפות.

<יונתן כהן: אנחנו היום בעידן התעריף הכלכלי, לא מייצרים עלויות עודפות.

<יונתן כהן: עושים את העבודה כך שכל קילו ואט שעה שאנחנו מייצרים מביא תועלת הגוברת על העלות למשק הלאומי.

<יונתן כהן: אלה מילים של פרופ' קנדל ולא שלי.

<יונתן כהן: שיפסיקו לזרוק לפרצוף האשמה על עלויות עודפות.

<יונתן כהן: תודה.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: הוזכר כאן עניין התעריף הכלכלי.

חנא סוייד: מה יש למועצה הלאומית לכלכלה לומר בעניין הזה?

חנא סוייד: נמצא כאן נתנאל עודד?

חנא סוייד: לא.

חנא סוייד: נציג משרד האוצר, בבקשה.

<שניר ניב: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

<שניר ניב: משרד האוצר רואה לנכון את קידום האנרגיות המתחדשות, כפי שנאמר כאן קודם, תוך שימת דגש על העלות לצרכן.

<שניר ניב: היום יש שני עררים שמונעים את קידום החלטת הממשלה בעניין האנרגיות המתחדשות, של המשרד להגנת הסביבה ושל משרד האוצר.

חנא סוייד: אולי תגיד על מה העררים.

<יצחק יוניסי: אחר-כך אפרט את הנושא מהצד של המשרד להגנת הסביבה.

<שניר ניב: בגדול, הדרגים המקצועיים, וגם אגף התקציביים ביניהם, מסוכמים על-ידי החלטת הממשלה ואנחנו בעד הסטה של מכסות מתרמו-סולאר ל-PV, שזה אמור לחסוך משהו כמו 2 מיליארד שקל למשק בשל הפרשי התעריף.

<שניר ניב: בנוסף אנחנו גם בעד הסטת מכסות רוח ל-PV שתביא התקדמות ואופק של משהו כמו 3 שנים ליזמים בתחום.

<שניר ניב: שר האוצר הגיש ערר לגבי ההחלטה בשל אי הסכמה על נוסח כיסוי העלויות ביהודה ושומרון במקרה של שינוי מדיני.

<שניר ניב: השר נימק את הערר שהגיש בכך שלא ניתן להצדיק את ההגנה הזאת לתחום האנרגיות המתחדשות בלבד או לתחום יהודה ושומרון בלבד.

<שניר ניב: לכן זה יוצר פה חשיפה של הממשלה לתביעות מצד גורמים רבים שיבקשו הגנה דומה.

חנא סוייד: המשרד להגנת הסביבה.

<יצחק יוניסי: שלום, הגשנו ערר לוועדת השרים לאנרגיות מתחדשות.

<יצחק יוניסי: דרשנו בוועדת השרים, במסגרת הסטת המכסות לצורך עמידה ביעדים, המשרד שלנו עשה עבודה וראינו שקיימת כיום מכסה של 160 מגה ואט לייצור אנרגיה בביו-גז והמכסה הזאת עד שנת 2020 לא תמומש.

<יצחק יוניסי: להערכת המשרד להגנת הסביבה, גם בהערכות השמרניות והטובות ביותר נגיע ל-100 מגה ואט ייצור חשמל מביו-גז.

<יצחק יוניסי: הווה אומר, יש כאן 60 מגה ואט שנמצאים, יש מכסה קיימת עבורם.

<יצחק יוניסי: הרשות פרסמה את המכסה, היא זמינה לכל דורש, אבל בפועל היא לא תמומש כי אין את הפוטנציאל האמיתי לייצור האנרגיה.

<יצחק יוניסי: זה עבודה שנעשתה לאחר ועדת השרים.

חנא סוייד: מה אומר הערר שלכם?

<יצחק יוניסי: אנחנו דרשנו להסיט 60 מגה ואט מתחום הביו-גז לטובת מתקני PV, שהם הטכנולוגיה הזמינה והנפוצה ביותר בישראל במכפלות הנכונות של יחס ייצור האנרגיה, והוכחנו גם בחוות דעת כלכלית שבנוסף זה גם חוסך כסף למשק, סדר גודל של 27 מיליון שקלים לפי נתוני רשות החשמל.

<יצחק יוניסי: "הלבשנו" אותם על העבודה שלנו וראינו שזה חוסך 27 מיליון שקלים בשנה.

<יצחק יוניסי: כרגע יש קונצנזוס בין כלל המשרדים לתמוך בפרויקט שלנו.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: מוסא תראבין, יזם סולארי, בבקשה.

<מוסא תראבין: שלום לכולם.

<מוסא תראבין: אני יזמתי פרויקט לפני 5 שנים.

<מוסא תראבין: הייתי במכסה הראשונה של 300 קילו ואט שעברו אך הוציאו אותי מהתור.

<מוסא תראבין: איני יודע מה הסיבה לכך.

<מוסא תראבין: עכשיו אני מחכה כבר 5 שנים.

<מוסא תראבין: אני נציג של 70 משפחות, של קרוב ל-400 נפשות.

<מוסא תראבין: אני מרגיש עצמי מקופח.

<מוסא תראבין: לצערי הרב, המנהיגים הרשמיים במדינה שלנו נפטרו, כמו רבין זכרונו לברכה, כמו שמיר.

<מוסא תראבין: נשארו לנו פקידים שיודעים רק לדבר ולא לקיים.

<קריאה: את בן גוריון שכחת.

<מוסא תראבין: וגם בן גוריון זכרונו לברכה.

חנא סוייד: הוא היה שכן שלו.

חנא סוייד: הוא מהנגב.

<מוסא תראבין: כל גדולי האומה המכובדים שביקשו ליצור שוויון בין אזרחי המדינה לצערי הרב נעלמו ונשארו לנו פקידים שלא מכבדים.

<מוסא תראבין: אני לא יודע מה לעשות, אני חסר אונים.

<מוסא תראבין: לכן אני מבקש מכבוד יושב-ראש הוועדה להתייחס לעניין שלי ולקבל החלטה בענייני.

חנא סוייד: מי הוציא אותך מהתור?

<מוסא תראבין: רשות החשמל, ללא סיבה.

<מוסא תראבין: הם המציאו סיבה.

חנא סוייד: אתה מקופח סולארי.

חנא סוייד: אבקש אחר-כך להתייחס לעניין הזה.

<מוסא תראבין: אני יזם הפרויקט הבדואי הראשון אך לצערי הרב לא התקיים כלום.

<מוסא תראבין: צריך להתייחס גם למגזר הבדואי בעניין הזה.

<מוסא תראבין: תודה רבה, כבודו.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: אנשי רשות החשמל, אתם מכירים את המקרה?

חנא סוייד: אל תענו עכשיו.

חנא סוייד: אודי גת, ראש המועצה האזורית חבל אילות, בבקשה.

<אהוד גת: אני ראש המועצה האזורית חבל אילות.

<אהוד גת: אני גם יושב-ראש הוועדה לאנרגיות מתחדשות של מרכז המועצות האזוריות.

<אהוד גת: ביקשת לשמוע גם על הצלחות אז אני רוצה להגיד אותן, כבוד היושב-ראש.

<אהוד גת: מאז שהתחלנו בחבל אילות את הפרויקט של אנרגיות מתחדשות לפני כמה שנים, היום כבר כ-50%-55% מהחשמל של כל אילת ואילות, בינתיים במהלך היום ולא בלילה, מיוצר בחבל אילות ב-8 שדות סולריים ובהרבה גגות בבתים וכולי.

<אהוד גת: זה מהלך שאם היינו מדברים עליו לפני 8 שנים לא היה קורה.

<אהוד גת: הוא קרה, בין היתר, בזכות משרד האנרגיה ורשות החשמל, אם כי אני חושב שאפשר היה הרבה יותר.

<אהוד גת: כלומר, אפשר לציין זכויות כשמגיע.

<אהוד גת: הם לא מקשיבים לי עכשיו, אנשי רשות החשמל, כי הם פותרים עכשיו את בעיית הבדואים אבל אמרתי עליכם דברים טובים, גם את הדברים הטובים.

<אהוד גת: בכל אופן, אנחנו חושבים שהאינטרס של מדינת ישראל, בין היתר, הוא לייצר אצלנו עוד, כי יש לנו את המרחב, יש לנו את השמש, יש לנו אנשים שאכפת להם.

<אהוד גת: מה שמונע את זה הוא עוד קצת מכסות, כל השאר קיים, וכמובן להשלים את קו החשמל שתקוע ולא נגמר מאשקלון או ממרכז הארץ לנגב.

<אהוד גת: אני חושב שזאת צריכה להיות המשימה מספר אחת.

חנא סוייד: איך זה קשור אליכם?

<אהוד גת: זה קשור כי כשאנחנו נוכל לייצר יותר מאשר התצרוכת המקומית, ואנחנו מקווים שזה יקרה בקרוב, נוכל לייצא חשמל גם לאזורים אחרים במדינה אם יהיה קו חשמל שיוכל לשאת את זה, וכרגע זה לא אפשרי.

<אהוד גת: לנגב סוף-סוף יש משהו שיש בו גם יתרון יחסי וגם יתרון מוחלט.

<אהוד גת: אמרתי חלק מהדברים – כמובן השמש שקמה לעבוד בכל בוקר, כפי שהנשיא שמעון פרס אמר, וקרקע ותשתיות בסיסיות ואנשים שאכפת להם.

<אהוד גת: אבל אני רוצה שכל הנוכחים כאן יידעו, בנגב מתים יותר תינוקות, אנחנו מתים בכלל צעירים יותר מאשר בכל מקום אחר, יש קושי בנגישות שלנו לכל מיני שירותים.

<אהוד גת: יש רק פתרון אחד איך לפתור את הבעיה הזאת, ואדוני היושב-ראש אתה יכול להיות מעורב בזה באופן משמעותי, וזה להביא עוד אנשים לנגב.

<אהוד גת: המכסות והאנרגיה הסולארית סוף-סוף זה דבר שהנגב יכול ליהנות ממנו ובעזרת המכסות להגדיל את מספר התושבים שלו.

<אהוד גת: אם בחבל אילות, שפרוש על פני 13% משטח מדינת ישראל, חיים 4,300 תושבים אפשר להכפיל את מספרם אם יהיו יותר פרנסה, יותר כלכלה, יותר פעילות כלכלית, יותר עבודה ועוד מכסות ועוד שדות וכולי.

<אהוד גת: יש את הכול.

<אהוד גת: התוכניות מוכנות.

<אהוד גת: יש קרקע ושמש.

<אהוד גת: יש חממה טכנולוגית שהמדינה החליטה להקים אצלנו.

<אהוד גת: יש יזמים נכונים, יש רשויות שתומכות ומלוות ומקדמות.

<אהוד גת: מבחינה לאומית זה חשוב, כפי שדיברנו: גם סביבה וגם עצמאות אנרגטית.

<אהוד גת: מבחינה בין-לאומית זה חשוב: החלטות והתחייבויות.

<אהוד גת: אנחנו יודעים שיש החלטות ממשלה ויש גם סטטוטוריקה, שלקח זמן לקיים ולהחליט.

<אהוד גת: יושב מאחורי אפרים שלאין שהיה שותף מוביל בתמ"א שנעשתה במיוחד לעניין הזה.

<אהוד גת: הכול נעשה, כל התשתית קיימת מכל הכיוונים.

<אהוד גת: כל שנשאר הוא לחבר את הכול ביחד וליצור עבודה, כלכלה, פרנסה בנגב.

<אהוד גת: כבוד היושב-ראש, אתה יכול להיות חלק נכבד בהחלטה הזאת.

חנא סוייד: אינשאללה.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: יוסי יהודיין, נציג איגוד הרוח הישראלי, תציג את עצמך בבקשה.

<יוסי יהודיין: אני גם נציג של איגוד הרוח וגם יזם בתחום.

<יוסי יהודיין: באופן נורא ממוקד וקצר, עיקר הבעיה שלנו כרגע איתה אנחנו מתמודדים נוגעת לתמ"א.

<יוסי יהודיין: התמ"א, כפי שאמורה "להיסגר" בקרוב, כמעט ולא מאפשרת הקמה של טורבינות רוח בינוניות ומקשה מאוד על הקמה של טורבינות רוח גדולות.

<יוסי יהודיין: אני מקווה שבדיונים הבאים הוועדה תוכל להתמודד גם עם הנושא הזה.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: נרשום לך קרדיט לישיבות הבאות.

חנא סוייד: .. רון אדם ממשרד החוץ, בבקשה.

<רון אדם: תודה.

<רון אדם: אם נצליח לחבר את המחשב אראה לכם משהו בהמשך הדברים.

<רון אדם: אני באגף הכלכלי של משרד החוץ.

<רון אדם: האחריות שלי היא ארגונים בין-לאומיים, בין השאר ה-OECD, אבל יש ארגון נוסף שאני רוצה לציין לתשומת לבכם – הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיות מתחדשות, שהיא ה"האב" העולמי שהולך ומקבל מקום בנושא של מידע בתחום האנרגיות המתחדשות.

<רון אדם: הייתי אומר שהיא "האב" אולטימטיבי.

<רון אדם: כיום היא מקור למידע עדכני ניטרלי ולגיטימי, מקור מרכזי ליצירת מדיניות לאומית בתחום, מסייעת בתוכניות לאומיות, בתעריפים, בתכנון כל ה-stakeholders במדינות.

<רון אדם: היא מרכז לרישות עסקי, מה שנקרא, networking בתחום הזה.

<רון אדם: הוועידות שלה מכנסות את כל האנשים שמומחים בתחום.

<רון אדם: היא נקראת IRENA – הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיות מתחדשות.

<רון אדם: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם שישראל חברה בארגון הזה משנת 2009.

<רון אדם: אני אישית הנציג הקבוע של ישראל לארגון.

<רון אדם: הגשתי את כתב ההאמנה לפני כ-3 שבועות.

<רון אדם: המטה של הארגון נמצא באבו-דאבי.

<רון אדם: אנחנו יותר ויותר פעילים בארגון.

<רון אדם: הארגון בראש ובראשונה מעודד את המודעות של מדינות להשתמש באנרגיות מתחדשות.

<רון אדם: כאשר הוא עושה השוואות וסטטיסטיקות אז מצבנו כמובן – וזה נאמר קודם – לא משהו.

<רון אדם: הפוטנציאל הוא כמובן גדול מאוד.

<רון אדם: מבחינת מידע אני רוצה להציג שתי דוגמאות.

<רון אדם: ראשית, יש לארגון אטלס רוחות פתוח לשימוש הקהל בכל העולם.

<רון אדם: האטלס הזה מציג את מצב הרוח והפוטנציאל.

חנא סוייד: הוא "מכסה" את ישראל גם ברזולוציה סבירה?

<רון אדם: הוא "מכסה" את כל העולם.

<רון אדם: כפי שאמרתי, ישראל חברה והגשתי כתב אמנה כנציג הקבוע לארגון.

<יהודה סקר: היית שם?

<רון אדם: מן הסתם, כן.

<רון אדם: הרזולוציה היא קילומטר עד 5 קילומטרים כך שמומלץ להשתמש באטלס הזה.

<רון אדם: דבר נוסף שאני רוצה להראות לכם, זה אתר האינטרנט של הארגון.

<רון אדם: אני ממליץ לכולם להכיר אותו.

<רון אדם: כולם עוסקים בנושא שהארגון הזה עוסק בו.

<רון אדם: זה דף הבית שבו אפשר לבחור, למשל Renewable energy country profile.

<רון אדם: אם בודקים למשל את יבשת אפריקה אפשר לראות, אם שמים את הסמן על שמה של איזו מדינה מקבלים מידע ראשוני על מצב האנרגיות המתחדשות מבחינת אחוזים באותה מדינה.

<רון אדם: שימו לב, זה מאוד מעניין.

<רון אדם: במדינות אפריקה כמובן יש לזה סיבה, יש להם אנרגיות מתחדשות באחוזים עצומים אבל זה בגלל שהם משתמשים בשריפת עצים.

<רון אדם: בכל אופן, אם הולכים ליבשת אחרת, למשל המזרח התיכון- - -

<קריאה: יש פה השוואות של עלויות?

<רון אדם: יש פה גם השוואות של עלויות.

חנא סוייד: זה בעצם הזמנה לכל אחד לבקר באתר האינטרנט.

<רון אדם: אם לוחצים פעמיים על שם מדינה זה נותן שני עמודים עם הרבה מאוד מידע.

<רון אדם: אני ממליץ להיכנס ולהסתכל.

<רון אדם: תודה.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: דן שילה, בבקשה.

<דן שילה: אני אחד מן היועצים שקיימים בשוק הסולארי בעיקר אבל גם בתחום הרוח.

<דן שילה: אנחנו, אולי בניגוד לשאר היועצים שעובדים בארץ, עובדים גם בחוץ לארץ.

<דן שילה: רציתי להגיד כמה דברים.

<דן שילה: אתחיל בדוגמה שעכשיו אני עובד עליה בקנדה.

<דן שילה: בקנדה היתה מכסה שנסתיימה באוקטובר 2013.

<דן שילה: התחלפה שם ממשלה ובכל זאת החליטה רשות החשמל בקנדה, בלי לחכות לממשלה החדשה, להוציא מכסה חדשה עם תעריף שהוא כמובן הרבה יותר גבוה כי שם כמות השמש נמוכה יותר, אבל עדיין היא מכסה, וכך זה מתקדם.

חנא סוייד: איפה בקנדה?

<דן שילה: באונטריו.

<דן שילה: עכשיו זה נהיה שם מאוד-מאוד פופולרי.

<דן שילה: זה נקודה ראשונה.

<דן שילה: נקודה שנייה היא בהתייחס לגז הטבעי.

<דן שילה: בגז הטבעי יש לנו היום X יצרנים פרטיים שמכסים כבר כ-10% לפחות מן השוק, או אפילו יותר.

<דן שילה: משיחותי בנושא הזה מתברר שאם תהיה איזו בעיה באספקת גז החבורה הזאת יושבת עם רזרבה של 4 שעות, זאת אומרת הם יוצאים החוצה.

<דן שילה: תקלה באספקת הגז והם לא שם ל-10%, 15%, 20% מהשוק.

<דן שילה: אם היו יותר אנרגיות מתחדשות- - -

חנא סוייד: זה ביטחון אנרגטי, מה שנקרא.

<דן שילה: הראו פה כל מיני מצגות.

<דן שילה: למשל מצגת שמתארת את החלוקה של משרד האנרגיה: כמה לאנרגיית רוח וכמה לביו-מאסה וכן הלאה.

<דן שילה: אם מ-2010 800 מגה ואט של אנרגיית רוח תקועות, כבר 4 שנים, ועכשיו מתחילים לדבר על זה שאולי יזיזו.

<דן שילה: 4 שנים עברו.

<דן שילה: סליחה למשרד לביטחון פנים, אני לא יודע על מה אתה מתגאה, בדצמבר עשית מכרז ליועץ.

<דן שילה: נו.

חנא סוייד: זה כבר גולש.

<דן שילה: אני לא רוצה לגלוש.

<דן שילה: אני רוצה לדבר על הדברים החשובים.

<דן שילה: הדבר הכי חשוב לדעתי, ואמרתי את זה גם בישיבה קודמת של ועדת הכלכלה, הוא להחזיר את המכסות.

<דן שילה: זה הדבר הקריטי, כל הקטע של המונה נטו, שאנשים דוחים את ההחלטות שלהם.

<דן שילה: 400 מגה ואט שהוקצו בסוף שנת 2012 ו-7 מגה ואט שקיימים היום – אני מקווה שאדוני שם לב לנתון הזה, 7 מגה ואט מתוך 400 קיימים היום – אז אנשים דוחים את ההחלטות.

<דן שילה: ברגע שיש מכסות ויודעים שיש deadline אז הדברים מתקדמים במהירות כפי שצריך.

חנא סוייד: אתה אומר: תחזירו את המכסות.

<דן שילה: אפילו באותו תעריף.

<דן שילה: אתם רוצים להגיד שהמונה נטו שווה נניח 52 או 53 אגורות בחיסכון בכך שלא צורכים חשמל, בבקשה, תקבעו מכסה ב-52-53 אגורות ולא תפסידו גרוש.

<דן שילה: המדינה אומרת שהענף מסבסד את העלות.

<דן שילה: תודה.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: דרור בוימל מן החברה להגנת הטבע, בבקשה.

<דרור בוימל: שלום, תודה רבה על ההזדמנות לדבר.

<דרור בוימל: אני רוצה לדבר דווקא על משהו שלא הוזכר כאן עד עכשיו.

<דרור בוימל: מדברים על התועלות של אנרגיות מתחדשות, שהן באמת קיימות והן באמת חשובות.

<דרור בוימל: חשוב שהנושא הזה יתקדם, אבל בכל זאת יש עוד כמה נושאים סביבתיים שלא עלו כאן על שולחן הוועדה היום וחשוב שישימו לב אליהם.

חנא סוייד: זו בדיוק המטרה שאמרתי בהתחלה, אנחנו רוצים להציף את כל העניינים הרלוונטיים.

<דרור בוימל: אני שמח שהגעתי כדי להציף את הנקודה הזאת, שלא עלתה עד עכשיו.

<דרור בוימל: נושא המגוון הביולוגי, שזה עוד מאבק עולמי שהיום לכולם ברור שחייבים לעסוק בו, הוא נושא חשוב.

<דרור בוימל: לא אגיד אם יותר או פחות, אבל הוא בהחלט נושא חשוב.

<דרור בוימל: מבינים שגם ההשלכות שלו עלינו, על החיים שלנו על כדור הארץ, הן השלכות קריטיות.

<דרור בוימל: הנושא הזה לא עלה כאן.

<דרור בוימל: מדינת ישראל היא אחת המדינות המעניינות בעולם בהקשר הזה בשל הצפיפות של המגוון הביולוגי שקיים לנו כאן והחשיבות שלה בהיותה גשר בין שלוש יבשות, באופן כללי, ובוודאי כאשר מדובר על בעלי כנף, על ציפורים.

<דרור בוימל: יש לה חשיבות אדירה מבחינה עולמית, מבחינה איכותית, הרבה יותר מאשר ביחס לגודל שלה וליכולת שלה לתרום לנושא האנרגטי בעולם.

חנא סוייד: איך זה מתקשר לאנרגיות ירוקות?

<דרור בוימל: איך זה מתקשר?

<דרור בוימל: יש לנו בגדול שתי טכנולוגיות.

<דרור בוימל: אנחנו מדברים על פנלים סולאריים, שתופסים שטחים.

<דרור בוימל: בסופו של דבר כשאנחנו מכסים את הקרקע בפנלים סולאריים אנחנו פוגעים בשטחים האלה.

<דרור בוימל: עשינו גם עבודה בזמנו, ויש עוד הרבה מאוד עבודות בתחום הזה.

<דרור בוימל: בכיוון הזה לגמרי צריך לדחוף לגגות.

<דרור בוימל: צריך לזכור שכאשר זה בגגות אנחנו לא מאבדים שטח, וזה חשוב.

חנא סוייד: אתה חושב ש-1,000, 2,000 או 5,000 דונם תכסית קרקע שחסרים בגלל פנלים יכולים להשפיע על ה-diversity?

<דרור בוימל: קודם כול, זה לא הפיתוח היחיד שנישא על גבי הקרקע, צריך לזכור את זה.

<דרור בוימל: זה לא הדבר היחיד, יש את זה ועוד כמה דברים.

חנא סוייד: אני מתכוון לגופו של עניין.

חנא סוייד: האם זה יכול להוות שינוי קריטי?

<דרור בוימל: לגופו של עניין, יש מקומות שלחלוטין נגיד: לא, כאן לא מתאים.

<דרור בוימל: יש מקומות שנגיד שזה בסדר.

<דרור בוימל: כלומר, זה לא התנגדות טוטלית אבל צריך להבין את הסוגיה הזאת כי הנושא של הקרקע הוא נושא קריטי.

<דרור בוימל: צריך לזכור לשם מה אנחנו מקצים את ה-4,000 דונם.

חנא סוייד: בגלל זה אתה אומר שגגות עדיף כמובן.

<דרור בוימל: בוודאי.

<דרור בוימל: הנקודה השנייה היא נושא הרוח.

<דרור בוימל: מדינת ישראל היא אחת הנקודות הכי חשובות בעולם, אם לא הנקודה הכי חשובה בעולם מבחינת בעלי כנף.

<דרור בוימל: חצי מיליארד ציפורים חולפות כאן בכל עונת נדידה, בכל אביב ובכל סתיו, ציפורים שחולפות בין אירופה לאפריקה וכמובן גם מאסיה ליבשות הללו.

<דרור בוימל: צריך לזכור את הנקודה הזאת.

<דרור בוימל: בהקשר הזה הבחינה של טורבינות הרוח צריכה להיות מאוד-מאוד מדוקדקת.

<דרור בוימל: יש אתרים בארץ שפשוט חד-משמעית אסור-אסור-אסור להקים בהם טורבינות רוח, ולצערנו אין הרבה מאוד אתרים שאפשר להגיד שזה לגמרי בסדר.

חנא סוייד: אבל בטח בתמ"א יש התייחסות לעניין.

<דרור בוימל: יש התייחסות.

<דרור בוימל: העבודה שנעשתה על התמ"א היתה עבודה טובה בסך הכול.

<דרור בוימל: לא כל האתרים שהיינו רוצים שלא יהיו שם נגרעו.

<דרור בוימל: לא בתמ"א אלא בוועדה שהיתה במקביל, שאיתרה מתחמים.

<דרור בוימל: יש שם מתחמים שאנחנו פחות מרוצים מהם.

<אליהו אבישר: יש טורבינות שהן קונוסיות, שהן לא- - -

<אהוד גת: בסטנדרטים האלה גם הקיבוץ שלי, קיבוץ קטורה, לא היה קיים, לא רק השדות הסולאריים לידו.

חנא סוייד: אבל בכל זאת הוא מדבר לעניין, נושאים מאוד אקטואליים.

חנא סוייד: זה בהחלט עוד זווית ראייה.

<אהוד גת: יש טורבינות שהן לא עם מוטות כנפיים אלא טורבינות שמסתובבות.

<אהוד גת: אם היינו מנצלים כל עמוד גבוה, עמוד תאורה גבוה שנמצא בכבישים כקונוס ליצירת אנרגיה היינו יכולים לעשות את זה גם כן לשימוש באנרגיית הרוח.

<דרור בוימל: אני כמובן לא התייחסתי לטכנולוגיה כזאת או אחרת.

<דרור בוימל: אני מתייחס לטכנולוגיה הנפוצה.

חנא סוייד: הצגת את זה באופן ברור מספיק.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: נועם סגל, הפורום הישראלי לאנרגיה, בבקשה.

<נועם סגל: תודה רבה, חבר הכנסת סוייד.

<נועם סגל: אני מצטרף לדברים שאמר איתן פרנס.

<נועם סגל: אני חושב שזו הפעם הראשונה שהבית הזה עוסק בצורה מסודרת, בצורה מקיפה ומעמיקה בנושא אנרגיה מתחדשת.

<נועם סגל: אני חושב שכל האנשים שיושבים פה בחדר מסכימים על הנחיצות של אנרגיה מתחדשת.

<נועם סגל: אנחנו בפורום הישראלי לאנרגיה ערכנו מחקר, שהראה שעד שנת 2040 אפשר לייצר 95% מהחשמל במדינת ישראל מאנרגיה מתחדשת, כאשר 80% מזה הוא בעלות דומה ואפילו נמוכה מאנרגיה מחצבית.

<נועם סגל: כלומר, היעד שלנו הוא מיצוי המקסימום.

<נועם סגל: למרבה הצער, המדיניות של הממשלה היא מדיניות של המינימום.

<נועם סגל: אנחנו מדברים על 5%, על 10%.

<נועם סגל: משרד האנרגיה בעיקר רואה באנרגיות המתחדשות איזה סרח עודף שצריך איכשהו לתת כדי שירגישו טוב עם עצמם.

<נועם סגל: אני רוצה להתייחס לדבר שהזכרת בפתח דבריך, לגבי ועדת יוגב.

<נועם סגל: עם כל הכבוד לשיחות שלנו פה בחדר, הדברים האמיתיים נחתכים בחדרים סגורים במקומות מרוחקים מכאן, למרות שלדעתי הרפורמה במשק החשמל ואימוץ החלטות ועדת יוגב יגיעו לדיון גם בבית הזה.

<נועם סגל: בסופו של דבר מה שיקבע את גורל האנרגיה המתחדשת בישראל הוא לא המכסות של רשות החשמל ולא המדיניות של משרד האנרגיה אלא מה שיוחלט בהמלצות ועדת יוגב, כי כל התחנות הפוסיליות שאמורות להיות מוקמות שם בסופו של דבר מבחינת העלות הכלכלית "יקברו" את האנרגיה המתחדשת.

<נועם סגל: אנחנו רואים את זה באירופה.

<נועם סגל: למעשה אנחנו רואים באירופה שיש תחנות פוסיליות שעומדות שוממות בגלל שאירופה עברה לאנרגיה מתחדשת, ואילו פה הולכים בדיוק בכיוון ההפוך.

<נועם סגל: גם איתן פרנס ציין את זה.

<נועם סגל: היום חברות החשמל בעולם כולו משנות את המודל למודל של אנרגיה מבוזרת.

<נועם סגל: זה לא סותר אלא תומך באנרגיה מתחדשת, זה תומך בגז הטבעי, בכל נושא המיקרו טורבינות.

<נועם סגל: זה היום המקום שאליו העולם צועד.

<נועם סגל: ורק במדינת ישראל מדברים על פחם, מדברים על אנרגיה גרעינית.

<נועם סגל: זו התוכנית הגדולה של משרד האנרגיה למדינת ישראל – תחנת כוח גרעינית, שגם גורמים בתוך המשרד מודים שזה לא ריאלי.

<נועם סגל: אני מצפה ומקווה לשידוד מערכות ואני חושב שלדיונים כאן ולכלל העבודה של הוועדה הזאת יש חשיבות עצומה.

<נועם סגל: אני מאוד מקווה שכל הגורמים יירתמו כדי לסכל את הכיוון הזה של ועדת יוגב ולהציל את האנרגיה המתחדשת.

<נועם סגל: תודה רבה.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: אני רוצה להרגיע קצת ולהזכיר עוד גורם אחד בעניין הזה.

חנא סוייד: לפני יומיים מנכ"ל קרן הפנסיה הגדולה בנורבגיה, שמנהלת 70 מיליארד דולר, החליט שהקרן שלו לא משקיעה בחברות שמתעסקות באנרגיות פוסיליות.

חנא סוייד: ה"טרנד" הזה שכיח בארצות-הברית ובעולם.

חנא סוייד: הוא עדיין לא תפס מאסה קריטית אבל יש "טרנד כזה", כאשר קרנות מוסדיות, עם מודעות סביבתית כמובן, אומרות שהן לא משקיעות בחברות שמייצרות חשמל מאנרגיות פוסיליות.

חנא סוייד: זה אולי ירגיע אותך במקצת.

חנא סוייד: אתה אומר שאתה רוצה שזה יגיע אלינו לכאן.

<נועם סגל: אפילו סעודיה, ממלכת הנפט, משקיעה היום באנרגיה מתחדשת הרבה יותר מישראל.

חנא סוייד: הנה, באבו-דאבי.

חנא סוייד: מה, חסר להם נפט שם?

חנא סוייד: עדי מינץ, בבקשה.

<עדי מינץ: אני רוצה להתייחס בקצרה לשלוש נקודות.

<עדי מינץ: נקודה ראשונה, הבעיה המרכזית בסופו של דבר היא תודעה ציבורית שיורדת למטה, לתודעה של הממשלה, שאולי היתה יותר בממשלה הקודמת אך בממשלה הנוכחית לא קיימת בכלל.

<עדי מינץ: רשות החשמל ומשרד האוצר מובילים נגד התודעה הזאת על החשיבות של אנרגיות מתחדשות.

<עדי מינץ: רק בתור דוגמה, מה הכותרת של השימוע שיצא לטובת הורדת התעריפים ברוח?

<עדי מינץ: הכותרת היתה "חסכנו למדינת ישראל כך וכך מאות מיליוני שקלים".

<עדי מינץ: כלומר, אין חזון, אין הבנה איפה הם בכלל נמצאים, למה הם משרתים את הציבור.

<נורית פלתר: אני מרגישה שאני כל הזמן צריכה להתנצל על כך שאני שומרת גם על הציבור כאן.

<נורית פלתר: הוא מעיר על הכותרת של ההודעה לעיתונות.

<עדי מינץ: הכותרת היא "חסכנו כך וכך מאות מיליוני שקלים", זה הדבר המרכזי.

<נורית פלתר: אני שמחה, כי גם איתן פרנס ביקש שאני אחביא את המידע הזה מהציבור.

<נורית פלתר: אני קצת לא מבינה אתכם כיזמים בהקשר הזה.

חנא סוייד: יש כאן הצפת עמדות ודעות, אז בואו נשמע את הדברים בסובלנות.

חנא סוייד: כמובן אם יש משהו שמצריך להגיב אתן גם הזדמנות להגיב, בהחלט, אין בעיה, זה בסדר גמור ולגיטימי.

<עדי מינץ: עובדתית, באירופה, בגרמניה יש כבר 25% לאנרגיות מתחדשות.

<עדי מינץ: זה סתם דוגמה, כאשר אצלנו סוף-סוף הגענו ל-1%.

<עדי מינץ: הנקודה השנייה, יש בעיה קשה מאוד ביהודה ושומרון.

<עדי מינץ: בכלל האנרגיות המתחדשות ביהודה ושומרון הם פרויקטים של שלום.

<עדי מינץ: אנרגיה ביהודה ושומרון משמשת את כל האוכלוסייה וגם ההסדרות שכבר היו מאפשרות לכל האוכלוסייה, כולל בשטחי B וכולל בשטחי A, להקים ולהוביל באנרגיות מתחדשות.

<עדי מינץ: דא עקא, הבעיה המרכזית היא האימוץ של ההסדרות של רשות החשמל.

<עדי מינץ: לדוגמה, ההסדרה של רשות החשמל בנושא טורבינות רוח היתה בנובמבר 2011.

<עדי מינץ: עד היום – ויושב פה האיש שעושה את כל המאמצים כדי שזה יקרה, סעיד קאסם שהוא קמ"ט חשמל, עושה את כל המאמצים שזה יקרה ויש חסמים על גבי חסמים שלא מאפשרים לו לקדם את האימוץ.

<עדי מינץ: עד היום לא אומצה עדיין ביהודה ושומרון ההסדרה שהיתה בנובמבר 2011.

<עדי מינץ: אנחנו עובדים, אנחנו מקדמים, אבל בסופו של דבר ברגע שנגיש את הבקשות לרישיונות מותנים – אין למי להגיש כי ההסדרה הזאת לא קיימת, שלא לדבר על האימוץ של התמ"א שעדיין לא התקבלה בישראל.

<עדי מינץ: נקודה שלישית, נאמר כאן על-ידי נציג משרד האוצר מה כרגע עוצר את ההחלטה של ועדת השרים לאנרגיות מתחדשות שנתקבלה בינואר השנה.

<עדי מינץ: כלומר אנחנו מדברים על 5 חודשים מאז התקבלה ההחלטה ושום דבר לא זז.

<עדי מינץ: מה שעוצר פה הוא פוליטיקה.

<עדי מינץ: תבינו את הסיטואציה, ישבו שרים – ולא צריך להגיד פה כרגע מי הם השרים – והחליטו החלטות, החליטו להעלות את הנושא הזה להחלטת ממשלה.

<עדי מינץ: זה יעלה בממשלה, יעלו ביחד שני הנושאים – שהפרידו אותם – בממשלה וברוב של שרים יתקבלו החלטות.

<עדי מינץ: מסיבות פוליטיות, יש מי שעושה הון פוליטי על הגב של החבר'ה הטובים האלה, ואפילו לא אומר להם מה הסיבה ועוצר את התהליך הזה.

<עדי מינץ: אני אומר לך שהוויכוח הזה קיים אפילו בתוך לשכת שר האוצר נכון לאתמול.

<עדי מינץ: כך שההתערבות שלכם בעניין הזה כרגע מאוד-מאוד-מאוד משמעותית, לסיים את הפארסה הזאת, שהיא פארסה פוליטית ואין לה שום נגיעה כרגע בכלל, לא לשאלה איך מקדמים את האנרגיות המתחדשות ולא לשאלה איך מחזירים את מדינת ישראל ליעדים ולחזון שלה.

חנא סוייד: על זה אמרו שבישראל הכול פוליטי, גם אנרגיות ירוקות.

חנא סוייד: אבל בהחלט העלית כאן נקודות שבטח נתייחס אליהן בהמשך.

חנא סוייד: מקסים ראקוב, מנכ"ל חברת "רנסו", בבקשה.

<מקסים ראקוב: אני מנהל את חברת "רנסו" שהיא יצרן של טורבינות רוח קטנות.

<מקסים ראקוב: אני רוצה להתייחס קודם כול לבעיה העיקרית שלנו.

חנא סוייד: זאת חברה ישראלית?

<מקסים ראקוב: היא חברה ישראלית, יצרנית של טורבינות רוח קטנות.

<מקסים ראקוב: הבעיה העיקרית שלנו כרגע היא נושא הסטת המכסה.

<מקסים ראקוב: כל הרעיון הזה – ואני חוזר על מה שאיתן פרנס אמר – הוא פגום מן היסוד, שמאלצים אותי לסמוך על הצהרתו של איתן פרנס וההיפך, שלוקחים את המכסה של טורבינות רוח ומעבירים אותה לשמש.

<מקסים ראקוב: זה לא אמור להיות כך.

<מקסים ראקוב: ועוד בנימוק של למעשה "הרצחת וגם ירשת".

חנא סוייד: ואחר-כך "תוקעים" את השמש, זה סוף הסיפור.

<מקסים ראקוב: אומרים שצריך להעביר את המכסה מסיבה שלא הצליחו לקדם את הפרויקטים, בעוד שעוד חודשיים אנחנו חוגגים 5 שנים להסדרה הראשונה של טורבינות רוח, שלא הצליחו להקים מתקנים מהסיבה שלא היתה תוכנית מתאר ארצית.

<מקסים ראקוב: בתקווה שבעוד שבוע תהיה תוכנית מתאר ארצית ונוכל להתחיל להקים את המתקנים אז כרגע לוקחים את המכסה ומעבירים אותה.

חנא סוייד: משמעות הדבר לגביך הוא שאין לך קליינטים.

<מקסים ראקוב: אין לי לקוחות.

<מקסים ראקוב: לפני שבוע היה אצלי משקיע ממדינה זרה שרוצה להקים כמה עשרות פרויקטים ולהשקיע בהם כסף.

<מקסים ראקוב: מה אני אומר לו?

<מקסים ראקוב: שכרגע לוקחים שני-שלישים מן המכסה והולכים לחתוך אותם.

<מקסים ראקוב: זאת הנקודה הראשונה.

<מקסים ראקוב: נקודה שנייה, אנחנו יצרן ומפתח.

<מקסים ראקוב: אני רוצה להתייחס לסוגיית הייצור התעשייתי.

<מקסים ראקוב: טורבינות רוח קטנות, 30 מגה ואט מסכנים של המכסה שלנו, שבמצב טוב יתנו, אם יוקמו כל המתקנים, בין 100-150 ג'יגה ואט שעה בשנה של אנרגיה יחסית ל-6.5 טרה ואט שעה בשנה, זה סדר גודל של 1.5%-2%, זה מעט מאוד.

<מקסים ראקוב: אבל בדרך כלל זו תעשייה חדשנית, תעשייה שהיא חלוץ לפני המחנה ופיתוחים טכנולוגיים בתעשייה של טורבינות רוח גדולות במקרים רבים באים קודם כול מהקטנות, כי אלה חברות יותר קטנות, יותר פעילות.

חנא סוייד: כשאתה מדבר על טורבינות קטנות, עד איזה הספק?

<מקסים ראקוב: בהסדרה של רשות החשמל מדובר בפרויקטים עד 50 קילו ואט.

<מקסים ראקוב: מבחינת התקינה זה טורבינות עד לגודל של 15 מטרים.

<מקסים ראקוב: מבחינת משרד הפנים זה טורבינות עד לקוטר של 6 מטרים בתמ"א הנוכחית.

<מקסים ראקוב: גם כל נושא אגירת הרשת, שזה אחד התחומים הטכנולוגיים ה"חמים" עכשיו.

<מקסים ראקוב: הפתרונות ההיברידיים, רוח ושמש, באים מחדשנות של התעשייה של טורבינות קטנות.

<מקסים ראקוב: על מנת שהתעשייה הזאת תוכל להתקיים בארץ, עם שוק ישראלי קטן באופן כללי, תעשייה שמכוונת בעיקר לייצוא, היא צריכה שוק ביתי, שתוכל להדגים ללקוחות של התשתיות שיש לזה היתכנות מסחרית, לא רק היתכנות טכנולוגית.

<מקסים ראקוב: זה בעיה.

<מקסים ראקוב: במשך שנתיים אנחנו מקבלים "כתף קרה מאוד" מרשות החשמל ובקשות שלנו להיפגש ולהסביר את הצרכים של התעשייה, של הייצור התעשייתי הישראלי, לא נענו.

<מקסים ראקוב: אני משתמש בפורום הזה, בבקשה נשמח להיפגש, נסביר – יש לנו ידע, יש לנו צרכים ייחודיים של יצרן תעשייתי – על מנת שזה יגדל ויתפתח.

<מקסים ראקוב: תודה רבה.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: הם שמעו ורשמו.

חנא סוייד: נדב ברקן.

חנא סוייד: אני מבקש עכשיו לקצר כי כבר גלשנו בזמן ואני רוצה לסיים את הישיבה עד 14:15.

<נדב ברקן: קודם כול, אני מצטרף לברכות שאמר איתן פרנס.

<נדב ברקן: אני מחברת EDF-EN.

<נדב ברקן: אנחנו מקימים מערכות פוטו-וולטאיות בינוניות וגדולות בארץ.

<נדב ברקן: אנחנו רוצים גם להקים מערכות רוח.

<נדב ברקן: אגע בנקודה מאוד-מאוד בקצרה.

<נדב ברקן: כולם דיברו פה על העתיד.

<נדב ברקן: אני חי את ההווה.

<נדב ברקן: רק להסב את תשומת לבכם כבוד היושב-ראש והנוכחים פה, לעניין שלא כל-כך מתוקשר.

<נדב ברקן: מתקנים פוטו-וולטאים בסוף צריכים לקבל רישיון וצריכים שהשר יחתום על הרישיון כדי שהם יוכלו להתחבר ולהעביר את החשמל שהם מייצרים גם כך לרשת.

<נדב ברקן: לנו יש שני מתקנים, אני מדבר על 17 מגה ואט, שמחכים איפשהו בדרך בין רשות החשמל למשרד האנרגיה לחתימה.

<נדב ברקן: זאת אומרת, הם קיבלו אישור של מליאת רשות החשמל – אין עדות רשמית לזה כי זה לא הגיע לאתר האינטרנט של הרשות, זה ממה שאנחנו יודעים ומהחברים ברשות – אבל זה לא הגיע לשר לחתימה.

<נדב ברקן: המתקנים עומדים ומייצרים חשמל אבל לא יכולים להוציא אותו החוצה.

<נדב ברקן: הדגרדציה מואצת כל עוד המתקן מייצר ולא מוציא את החשמל שלו החוצה.

<נדב ברקן: אני מדבר על המתקן הראשון שלנו, של 10 מגה ואט, שעבר את מליאת רשות החשמל ב-12 במאי ומאז חלף יותר מחודש.

<נדב ברקן: זה מתקן שעומד ויכול להעביר חשמל לרשת.

<נדב ברקן: דיברת על פליטות – נראה לי שזה מאוד-מאוד ברור.

<נדב ברקן: הכול בגלל שכרגע המדינה משותקת, משק החשמל במדינה משותק, וחשוב שתכיר את זה, בגלל צו של בית-הדין האזורי לעבודה בחיפה במסגרת הסכסוך של עובדי חברת החשמל וחברת החשמל עם המדינה בעקבות דוח יוגב.

<נדב ברקן: אני לא יודע איך אני קשור לדוח יוגב.

<נדב ברקן: חברת החשמל מכירה אותי משנת 2010, היא עשתה לי סקר כדי שאקים את המתקן והיא בדקה לי את המתקן.

<נדב ברקן: בלי הבדיקות שלה לא יכולתי להגיש בקשה לרישיון קבוע.

<נדב ברקן: כולם מכירים אותנו ואנחנו מחכים.

חנא סוייד: תסובב את הראש מאה ושמונים מעלות, תדבר עם נציג משרד האנרגיה ותשאל אותו למה מתעכבים.

<נדב ברקן: שלחנו מכתבים ולצערי כנראה נצטרך לפנות לערכאות אחרות.

<נדב ברקן: תשובה בלתי פורמלית שקיבלנו בעל-פה מהיועץ המשפטי במשרד האנרגיה היא שהרישיונות לא אצלם והוא הפנה אותנו לרשות החשמל.

<נדב ברקן: אמרו פה כבר שההתנהלות קצת מצחיקה ושערורייתית.

<נדב ברקן: לצערי הרישיונות שם.

<נורית פלתר: אנחנו נמצאים בסיטואציה מאוד לא פשוטה בבית-הדין לעבודה.

<נורית פלתר: קבע בית-הדין האזורי לעבודה בחיפה, השופט רמי כהן, שלמעשה אין לעשות ללא אישורו כביכול כל פעולה שעלולה לשנות את סמכויות חברת החשמל והעובדים.

<נדב ברקן: לפגוע במעמד חברת החשמל והעובדים.

<נורית פלתר: כל הממשלה עובדת כאן ביחד.

<נורית פלתר: אנחנו, משרד האנרגיה, משרד האוצר ומשרד המשפטים פועלים ביחד כדי לנסות למצוא פתרון לסיטואציה הלא פשוטה הזו, שלכאורה בית-הדין לעבודה עלול לשתק כאן משק שלם.

<נדב ברקן: הוא כבר משתק.

<נדב ברקן: אגב, זה לפני שאני מספר על הנזקים שלי כיזם.

<איתן פרנס: אדוני, קריאת ביניים.

<איתן פרנס: המדינה יכולה לעשות דבר פשוט מאוד, לפנות לשופט כהן, כפי שהוא כתב בפסק-הדין.

<נדב ברקן: לא לשופט כהן.

<נדב ברקן: לבית-הדין הארצי לעבודה.

<איתן פרנס: לבית-הדין הארצי לעבודה, ולבקש ממנו את חוות דעתו האם המתקנים הסולאריים, שבשום מקום לא מוגדרים כ- - -.

<איתן פרנס: אבל לא עושים את זה.

חנא סוייד: אני מבטיח שאנחנו נעקוב אחרי העניין הזה.

<נדב ברקן: היה פשוט איזה תקדים קטן, חשוב מאוד לשמוע.

<נדב ברקן: יש תחנת כוח פרטית הכי גדולה היום בישראל, "דוראד", שהלכה לבג"ץ.

<נדב ברקן: הרישיון שלה היה תקוע אצל שר האנרגיה.

<נדב ברקן: אני לצערי תקוע בין רשות החשמל לשר האנרגיה.

<נדב ברקן: בבג"ץ של "דוראד" נקבע מתווה, בג"ץ קבע מתווה למדינה ואמר להם: על החלטות פרטניות שאתם לא בטוחים האם דבר מהווה פגיעה במעמד או בזכויות של העובדים לכו לבית-הדין הארצי לעבודה, תגישו את ההחלטות ותוך יומיים אם לא תהיה תגובה של העובדים אתם יכולים לקבל את ההחלטה.

חנא סוייד: אני לא רוצה להיכנס בפירוט לעניין הזה כעת, בקונסטלציה הזאת.

חנא סוייד: אנחנו נדבר על העניין הזה.

חנא סוייד: העלית כאן נקודה שממש דורשת התייחסות.

חנא סוייד: לא יכול להיות שהמתקן עובד ומייצר חשמל ובעצם אי אפשר להעביר את החשמל.

<נורית פלתר: אנחנו בממשלה נגררים לבית-הדין לעבודה זו הפעם השביעית או השמינית.

<קריאה: היה דיון ביום חמישי בבית-הדין הארצי.

חנא סוייד: אנחנו נתייחס לזה.

חנא סוייד: אנחנו מתקרבים לסיום.

חנא סוייד: מי שלא רוצה לדבר יכול להגיד לי, למרות שאני קורא את השמות.

חנא סוייד: מאיה קרבטרי, בבקשה.

<מאיה קרבטרי: אעשה את זה ממש בקצרה.

<מאיה קרבטרי: אני סמנכ"לית ארגון "חיים וסביבה".

<מאיה קרבטרי: אנחנו ארגון הגג של ארגוני הסביבה.

<מאיה קרבטרי: חברים אצלנו גם שני החברים שדיברו קודם מהפורום הישראלי לאנרגיה ומן החברה להגנת הטבע.

<מאיה קרבטרי: חשוב לנו להסביר שלצד הצעדים שלכאורה נעשים כאן, ישראל מקדמת גם יוזמות שמביאות אותנו אחורה.

<מאיה קרבטרי: לכאורה אנחנו מתקדמים ואפילו לא עומדים ביעדים שישראל לקחה על עצמה, אבל אני רוצה להוסיף על דברי חברי מהפורום הישראלי לאנרגיה ומן החברה להגנת הטבע שלצד הקידום של אנרגיות מתחדשות והתייעלות אנרגטית חשוב מאוד שהממשלה תפסיק לפעול לקידום מיזמים מזיקים.

<מאיה קרבטרי: לדוגמה, חיפושי הנפט ברמת הגולן, היוזמה להפקת פצלי שמן בעמק האלה.

<מאיה קרבטרי: לכאורה הממשלה מקדמת אנרגיות מתחדשות, וגם בזה היא לא עומדת ביעדים הבין-לאומיים אליהם התחייבה, כפי שאמרת, גם בנושא הפחתת פליטות גזי חממה, גם בנושא זיהום אוויר, אבל לצד זה היא מקדמת – וזה לא מדווח בשום מקום סביב השולחן – גם את האנרגיות הכי מזהמות והכי נוראיות.

חנא סוייד: את אומרת שלמרות שמדברים על זה פוזלים לדברים אחרים.

<מאיה קרבטרי: אנחנו גם לא עומדים ביעדים, גם לא עומדים בהתחייבויות הבין-לאומיות.

<קריאה: כרגע זה נעצר בוועדה המחוזית.

<מאיה קרבטרי: גם לא עומדים בהתחייבויות לאזרחי ישראל לשמור על בריאותם באמצעות צמצום זיהום האוויר, ובנוסף אנחנו מוסיפים אנרגיות הרבה יותר מזהמות.

<מאיה קרבטרי: לא ייתכן שזה יעלה מדיוני הוועדה.

<מאיה קרבטרי: אנחנו חושבים שדבר כזה צריך להיכלל בכל החישובים ובכל הדיונים.

<מאיה קרבטרי: אם מקדמים אנרגיות מתחדשות ומקדמים התייעלות אנרגטית אי אפשר ביד השנייה גם לקדם יוזמות מזיקות.

<דורון פוקס: אני הולך לעסוק בנושא שיכול להיות שהוא גם דרמטי.

<דורון פוקס: שמי דורון פוקס, מנהל "קריגר שיבולת אנרגיה מתחדשת".

<דורון פוקס: אנחנו יזמים בתחום של טורבינות קטנות וגם קצת נוגעים בטורבינות הגדולות, אבל אנחנו ממוקדים כיום בקטנות.

<דורון פוקס: אני רוצה להזכיר לכולם שבשנת 2009, כשהתחום הסולארי התחיל פתאום להתעורר, זה כאשר נעלמו החסמים ובאדיבות רשות החשמל ועבודה טובה שנעשתה היתה מכסה של 35 מגה ואט, והצליחו ליישם בתוך פחות משבועיים 55 מגה ואט.

<דורון פוקס: כך שהמתקנים הקטנים הסולאריים היו חלוץ מהיר.

<דורון פוקס: נכון להיום, גם על-פי הטבלה של רשות החשמל, אתם רואים שבעצם 50% מהיישום, שהוא מבורך מאוד בעיני, הוא בתחום של מתקנים קטנים דווקא, שהם יותר קרובים, הם יותר מבוזרים, הם יותר שמישים והם גם טובים יותר ואפילו יעילים יותר כלכלית, ואפשר להוכיח את זה.

<דורון פוקס: אני מדבר כרגע על טורבינות רוח קטנות.

<דורון פוקס: זה אותו דבר בדיוק, ואסור לבלום את זה.

<דורון פוקס: כאשר בולמים את זה בעצם מבטיחים שלא יתקדם התחום.

<דורון פוקס: אם יתנו לטורבינות הקטנות, גם הן יפרצו, הן יפתחו את השער ואז גם יקרו דברים נוספים.

<דורון פוקס: בדרך כלל מדברים על טורבינות קטנות שימוקמו באזורים מרוחקים, כמו בגליל ובנגב, כי אנחנו מדברים פה על אפשרות תמיכה תשתיתית.

<דורון פוקס: אם אני מסתכל או משווה לתמיכה התשתיתית של פרויקטים גדולים, כאן קיימת התשתית מבחינת רשת החשמל.

<דורון פוקס: הטורבינות האלה מחוברות לרשת חשמל קיימת, לא צריך להמציא דברים.

<דורון פוקס: אנחנו מדברים על ביזור בייצור.

<דורון פוקס: רק להזכיר לכולם, אם הייתי עכשיו חברת החשמל והייתי צריך לספק חשמל למקום מרוחק, זה עולה לי הרבה יותר כסף מאשר לספק בתל-אביב, לא כי אני אוהב את תל-אביב אלא מבחינת הדחיפה, ההולכה.

<דורון פוקס: רשת ההולכה עולה כסף, לא רק הרשת עצמה אלא גם ההולכה מאיטה, החשמל פחות אפקטיבי.

<דורון פוקס: ההסתכלות הזאת גם נדרשת ואני מציע, ממליץ, אם קיימת אפשרות ברשות החשמל לשקול גם את העניין הזה.

חנא סוייד: זה לא טופל במסגרת התעריף הכלכלי?

<דורון פוקס: לדעתי נכון להיום אולי היתה חשיבה, אני מעריך שהיתה, כי אני יודע שברשות החשמל יש אנשים שמסתכלים על היבטים רבים, אבל צריך לשים את האצבע על הנקודה הכואבת, להגיד: בואו נעשה פרויקטים של טורבינות קטנות בגליל, בואו נעשה אותם בנגב.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: אבקש לקצר בדברים, ממש דקה וחצי עד 2 דקות וזה הכול.

חנא סוייד: יש לנו עוד 4 דוברים.

חנא סוייד: ירון סילש, מנכ"ל "שיכון ובינוי אנרגיה מתחדשת" מקבוצת "אריסון".

<ירון סילש: שלום.

<ירון סילש: אני ירון סילש מ"שיכון ובינוי אנרגיה מתחדשת".

<ירון סילש: אני חושב שאנחנו היחידים שעוסקים במגוון ייצור האנרגיה, הן בגז והן פוטו-וולטאי ורוח.

<ירון סילש: קודם כול, תודה על ההזדמנות לדבר.

<ירון סילש: אני רוצה לחזק כמה דברים שנאמרו על-ידי נציגי היזמים שיושבים פה.

<ירון סילש: אני חושב שכל היושבים פה בחדר תומכים באנרגיה מתחדשת.

<ירון סילש: אני רוצה לציין שגם היזמים בוודאי, וגם נציגי הממשלה וגם רשות החשמל, שבאמת מקבלים החלטות – אני לפעמים לא מסכים איתם לחלוטין אבל אני חושב שהמניעים שלהם והרצון שלהם לבצע הוא לטובת העניין במה שהם חושבים נכונה.

<ירון סילש: אף אחד לא מתנכל פה ליזמים.

<ירון סילש: יחד עם זאת, אם יש לי רק דקה, הדבר שאני חושב שהוא הכי חשוב זה המשכיות.

<ירון סילש: קודם דיברו על כך ש"בסדר, לא יהיה 5% ב-2014 אבל נגיע ל-10% בשנת 2020".

<ירון סילש: כיזמים שפועלים לא ניתן לנתק את הרצף הזה.

<ירון סילש: כלומר, אם אנחנו רוצים להגיע ל-10% בשנת 2020 – ואפשר להגיע ליותר, אני מסכים – אז אנחנו לדוגמה חברה שמעסיקה 50 עובדים ויש לה אורך רוח ואורך נשימה, אבל הרבה מאוד יזמים אחרים מתפרקים בדרך, ורואים את זה.

<ירון סילש: המדינה הקימה תעשייה, רשות החשמל שקבעה מכסות והמדינה עם החלטת הממשלה הקימה פה תעשייה.

<ירון סילש: עכשיו השאלה האם אנחנו יכולים לחכות כל פעם 4 שנים עד שתהיה מכסה חדשה, או האם יש ודאות כאשר אין מכסה.

<ירון סילש: למשל הוויכוח על ערבויות באיו"ש – מבחינתי אפשר לבנות באיו"ש, אני לא אומר אם זה טוב או לא, לא קשור לעמדה פוליטית, אבל העובדה שדבר קטן כזה עוצר מכסות אחרות היא בעיני דבר חמור.

<ירון סילש: אנחנו כיזמים שמעסיקים עשרות ומאות עובדים – ויש פה חברות מעולות, עזבו את "שיכון ובינוי": "ערבה פאוור" ו"אנלייט", ועושים רוח ועושים ביו-גז ועושים פוטו-וולטאי, וכאשר המדינה רוצה משהו היזמים פה במדינת ישראל יעשו.

<ירון סילש: אבל היזמים צריכים אופק, הם צריכים המשכיות.

<ירון סילש: אי אפשר להוציא 300 מגה ואט ו-5 שנים אחרי כן עוד 200 מגה ואט.

<ירון סילש: צריך שתהיה איזו המשכיות.

<ירון סילש: תודה רבה.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: ערן קופל, בבקשה.

<ערן קופל: אתייחס בקצרה למספר חסמים שהם ברי הסרה בטווח המיידי.

<ערן קופל: אני מחברת "האנווה סולאר", יצרנית פנלים.

<ערן קופל: שני החסמים הראשונים קשורים למשרד הפנים.

<ערן קופל: הראשון הוא הארנונה.

<ערן קופל: אין צו ארנונה בנושא של פנלים סולאריים, דבר שיוצר שונוּת בין העיריות השונות, שחלקן מטילות ארנונה גבוהה מאוד ואז אין מערכות סולאריות בעיריות הללו בצורה מוחלטת ובמקרים אחרים לא מטילות בכלל.

<ערן קופל: יש עבודת מטה להטלה של ארנונה וצריך להשלים אותה.

<ערן קופל: זה נקודה אחת למשרד הפנים ולמשרדים הנוספים שנוגעים בדבר.

חנא סוייד: העיריות הללו גובות ארנונה על דודי שמש?

<ערן קופל: לא.

חנא סוייד: מה ההבדל?

<ערן קופל: כי במערכת סולארית נדרש היתר בנייה ואז אתה עובר דרך הוועדה והם יודעים על זה ופשוט תופסים אותך בהזדמנות הזאת.

<ערן קופל: זה חסם שפוגע בנו מאוד.

<ערן קופל: גם היטלי השבחה על מערכות סולאריות על גבי גגות זה דבר שהורג הרבה מאוד מערכות בעיריות מסוימות וחבל שאנחנו צריכים לשאת על גבינו היטלי השבחה בתעשייה שלנו.

<ערן קופל: נקודה שנייה, באשר למגזר המערכות הביתיות.

<ערן קופל: לאור הירידה בתעריפים, שהיא לגיטימית, אנחנו מבקשים להסיר דרישות של היתרי בנייה למערכות קטנות ולאפשר הקמה של מערכות קטנות ללא היתר בנייה, כפי שמתאפשר היום לצורך העניין למשל לגבי דודי שמש.

<ערן קופל: זה יאפשר צמיחה ופריחה של התחום ללא סובסידיה.

<ערן קופל: זה יאפשר, ללא עלות משקית נוספת, להקים את המערכות על-ידי פישוט וקיצור התהליך מ-8 חודשים היום לשבועיים בעתיד.

חנא סוייד: עוד נקודה מעניינת.

<ערן קופל: מרשות המסים אנחנו מבקשים שעל מערכות ביתיות קטנות לא יוטלו מסים.

חנא סוייד: מס הכנסה?

<ערן קופל: בעבר היתה מכסה מסוימת שמתחתיה אפשר היה ללא מיסוי.

חנא סוייד: כמו למשל השכרת בית מגורים.

<ערן קופל: כן, משהו קטן.

<ערן קופל: זה היה 4 קילו בעבר וצריך להתאים את זה.

<נורית פלתר: אנחנו מנסים לקדם את זה אל מול רשות המסים.

חנא סוייד: הנה, אתה מתפרץ כאן לדלת פתוחה.

חנא סוייד: זאב גרוס, בבקשה.

<זאב גרוס: אני רוצה לחזק שלושה דוברים כאן, איתן פרנס, נועם סגל ודן שילה, קודם כול לגבי הנושא של הביטחון האנרגטי, שהטכנולוגיה מתחדשת בכל יום.

<זאב גרוס: ככל שהתמהיל של הגז הטבעי בתוך ייצור החשמל של מדינת ישראל עולה כך הסיכון עולה.

<זאב גרוס: הדבר הזה הוא לא רק בבחינת פגיעה- - -

חנא סוייד: אתה אומר: היו דברים מעולם.

<זאב גרוס: בשנת 2007 במשך 15 שניות הגז הפסיק לעבור לתחנת הכוח וזה הוריד את החשמל לרבע מדינת ישראל.

<זאב גרוס: הדבר הזה חשוב מאוד מבחינת הביטחון האנרגטי.

<זאב גרוס: איתן פרנס ונועם סגל התייחסו לנושא הדיגיטציה והמודרניזציה של עולם ה-grid.

<זאב גרוס: הדבר הזה נעוץ בין היתר ב-unbundling של חברת החשמל, כך שנושא ההולכה- - -

חנא סוייד: אתה רוצה להגיד: האינטגרציה של המערכות.

<זאב גרוס: הדה-אינטגרציה.

<זאב גרוס: אם אנחנו רוצים לראות אנרגיה מתחדשת מבוזרת בצורה טובה אנחנו חייבים לגרום לכך שמערכות ההולכה ומערכות החלוקה יהיו פתוחות לכולם.

<זאב גרוס: הדבר הזה מחייב שינוי דרך ועדת יוגב.

<עדי מינץ: צריך להקים רשת חכמה.

חנא סוייד: זה אינטגרציה של דה-אינטגרציה.

חנא סוייד: אחרון הדוברים, נתנאל היימן, בבקשה.

<נתנאל היימן: תודה רבה.

<נתנאל היימן: יש כאן הרבה יזמים בתחום והם עושים עבודה חשובה, אבל בכל זאת יש גם את הצד של הצרכנים.

<נתנאל היימן: דיברו פה על הפחתה של העלויות כתוצאה מהשינויים.

<קריאה: את מי אתה מייצג?

<נתנאל היימן: את התאחדות התעשיינים.

חנא סוייד: כולנו צרכנים פה.

<נתנאל היימן: אני באמת מייצג רק סקטור אחד, אבל יש הרבה סקטורים אחרים, כולל הסקטור הביתי, שלא נמצאים בדיון הזה.

<נתנאל היימן: כל תוספת תעריפית – היתה פה הרבה ביקורת על רשות החשמל.

<נתנאל היימן: זה לא בדי-אן-אי שלי להגן על רשות ממשלתית, אבל הם בעצם רואים את ההיבט של הצרכן מול עיניהם וכך הם פועלים.

<נתנאל היימן: אני חושב שצריך לקחת את זה בחשבון.

חנא סוייד: יפה מאוד.

<ראאד אל קיעאן: אני מנהל יזמות אנרגיה סולארית במרחב הביתי בנגב.

<ראאד אל קיעאן: מדברים על פרויקטים בנגב והפרחת השממה בנגב ועד שיש לנו פרויקט אחד, יש יזם ויש משקיע עם קרקע שהוא פוטנציאל לבדואים וזה ממנף את מקורות הפרנסה של הבדואים וממנף את הכלכלה ומפחית את הפשיעה, ועד שיש לנו גם מהנדסי חשמל שאנחנו מכשירים אותם במשך כמה שנים, הראשון שזוכה לקבל רישיון ייצור עקרוני, שהוא הרישיון השני בפרויקטים בכלל במכסה של ה-300, הוא מוסא תראבין, מתוך 5 פרויקטים שהיו ביזמות שלנו לשדה בינוני ועוד שלושה לשדה גדול.

<ראאד אל קיעאן: עד היום אנחנו מחכים, כבר 5 שנים, ביחד אתו.

<ראאד אל קיעאן: הרישיון נמצא אבל אין התקדמות.

חנא סוייד: ולאחרים?

<ראאד אל קיעאן: לאחרים שקיבלו רישיון אחריו – והוא מהראשונים, עשינו את כל ההסדרה – יש שדות גם לשכנים שלו בשובל, במשמר הנגב, בוואדי ערבה וכן הלאה, אך אצלו אין, אנחנו לא יכולים לבנות את השדה.

<ראאד אל קיעאן: הגם שיש לנו תוכנית, הגם שיש לנו הסדרה פיננסית והכול – לא מתאפשר לנו.

<ראאד אל קיעאן: בכל פעם אין מכסה או הוועדה לא התכנסה, אני לא יודע מה.

<ראאד אל קיעאן: עד מתי נחכה לזה?

<ראאד אל קיעאן: זה ימנף את הנגב, הן בפן הכלכלי והן בפן החברתי.

חנא סוייד: ארצה התייחסות לשאלה האם יש בעיה מיוחדת לגבי האוכלוסייה הבדואית.

חנא סוייד: האם יש מאפיינים ספציפיים שונים, או שזה אותן בעיות?

<נורית פלתר: ממש לא מאפיינים שונים.

<ראאד אל קיעאן: פנינו בזמנו, לפני 3 שנים, לממשלה בהצעת חוק שתקנה מכסה מיוחדת ונפרדת לאוכלוסייה הבדואית, 60-70 מגה, לא הרבה.

<ראאד אל קיעאן: אנחנו מדברים על לפחות שדה גדול אחד ו-5 שדות בינוניים.

חנא סוייד: אני מאוד מודה לך.

חנא סוייד: חברות וחברים, אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בדיון הזה והביע את דעתו, או לא הביע את דעתו והקשיב לאחרים.

חנא סוייד: כפי שאמרתי, זה דיון ראשון.

חנא סוייד: אני מאמין שהצפנו את הבעיות.

חנא סוייד: אני מאוד החכמתי מהדיון הזה.

חנא סוייד: אני מבטיח שאנחנו נקיים עוד סדרת דיונים שבהם אנחנו נתמקד בהתמודדות עם הנושאים שעלו כאן.

חנא סוייד: שוב, תודה רבה.

חנא סוייד: אתם תמיד מוזמנים לישיבות של הוועדה.