הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק השידור הציבורי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 5, 2014-06-18 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב.

קארין אלהרר: אני רוצה להתחיל בדיונים.

קארין אלהרר: היום יום רביעי, 18 ביוני 2014.

קארין אלהרר: כאמור, אתמול הקראנו את סעיף 7 ועדין לא קיבלנו את נוסח ההצעה לאחר ההערות שהוערו.

קארין אלהרר: על סעיף 8 הצבענו, כאמור, והיום אנחנו מתחילים את פרק ג' – מועצת תאגיד השידור הציבורי.

קארין אלהרר: את סעיף 9, גברתי היועצת המשפטית, אם אפשר להקריא בבקשה.

קארין אלהרר: עורכת דין נויפלד, בבקשה.

<גדי בן יצחק: גברתי בוקר טוב, אגודת העיתונאים פנתה למבקר המדינה בתהייה שעוד אנו דנים ברשותך ובהנהלתך בחוק החדש, נודע לנו שנרקמים כבר מגעים רציניים מאד למינוי המפרק.

<גדי בן יצחק: היינו רוצים להזמין את מבקר המדינה לשמוע מה דעתו על זה שעוד אין חוק אבל כמעט ויש מפרק.

<גדי בן יצחק: שאגב, יעלה בהערכה זהירה, פי שלוש ממה שעולה שידור שפות זרות לשנה.

קארין אלהרר: אדוני, מינויו של המפרק הוא פרק בחוק שאנחנו דנים בו.

קארין אלהרר: במידה ומבקר המדינה יחליט שהוא רוצה להגיע, אני בוודאי שלא אמנע את זה ממנו.

קארין אלהרר: אני חושבת שעוד לא הגענו לסעיף הזה - -

<גדי בן יצחק: לסעיף לא גברתי, אבל זה הענין.

<גדי בן יצחק: כל עוד לא הגענו לסעיף, יש כמעט מפרק בפועל.

<גדי בן יצחק: מישהו כבר מזמין אותו.

<גדי בן יצחק: זה נראה לך סדר נכון?

קארין אלהרר: אדוני, אני לא יודעת על מינויו של מפרק, אני לא יודעת מאיפה המידע הזה שיש לך.

<קריאה: העיתון.

קארין אלהרר: העיתון הוא לא בדיוק המקור הראשון שאליו הולכים על מנת לבדוק את העובדות.

קארין אלהרר: אני מאד מבקשת - -

<גדי בן יצחק: כדי להסיר ספק, ביקשתי מגברתי מה שביקשתי.

<גדי בן יצחק: זה הכל.

קארין אלהרר: כדי להסיר ספק, אנחנו נמשיך בהקראה.

קארין אלהרר: אני שומעת את כל ההערות שלכם בקשב רב.

קארין אלהרר: אני מבקשת, בואו ננסה הפעם, בניגוד לדיונים קודמים, שהדיון יהיה ענייני על מנת שנשמע את הערותיכם.

קארין אלהרר: התכנסנו כאן כדי לשמוע את הערותיכם בעיקר.

קארין אלהרר: אז תנו לעצמכם לפחות את הבמה לשמוע את ההערות אחד של השני, ולתת למשרד התקשורת לשמוע את ההערות, לתת ליועצת המשפטית של הוועדה לשמוע את ההערות.

קארין אלהרר: הדבר נועד על מנת לשפר במידה וצריך.

<תמנה עורב: סליחה רגע, אבל איך אפשר לדון כאן בצורה עניינית כשבע

<תמנה עורב: צם הבור של הקבורה כבר מוכן, תעודת הפטירה נחתמה כבר, העובדים כבר מתים-חיים, ממנים מפרקים - -

קארין אלהרר: גברת עורב, סליחה.

קארין אלהרר: את לא מדברת עכשיו.

<תמנה עורב: נכון, אני לא מדברת.

<תמנה עורב: אני אומרת את מה שיש על ליבי וחשוב לשמוע גם את הדברים האלה.

קארין אלהרר: אז זהו, אמרת את הדברים האלה רק 700 פעמים - -

<תמנה עורב: ואני אגיד אותם עוד 700 פעמים מכיוון שהוועדה הזאת - -

קארין אלהרר: אין שום בעיה, את תגידי את זה מחוץ לוועדה, את רוצה?

<תמנה עורב: אז אני אומרת את זה כאן.

קארין אלהרר: את רוצה?

<קריאה: - - - זכות דיבור?

קארין אלהרר: גברת, את רוצה לצאת?

<קריאה: לא, אני רוצה לשמוע.

קארין אלהרר: אז להיות בשקט.

קארין אלהרר: עורכת דין נויפלד, בבקשה.

<חגית ברוק: "פרק ג': מועצת תאגיד השידור הציבורי.

<חגית ברוק: סעיף 9.

<חגית ברוק: מועצת תגיד השידור הציבורי.

<חגית ברוק: (א) השר ימנה לתאגיד השידור הציבורי מועצה בת תשעה חברים, ובהם ארבע נשים לפחות, לפי המלצת ועדת האיתור כאמור בסעיף 30 והם: (1) יושב ראש המועצה, שהוא בעל תואר אקדמי וכן בעל ניסיון של חמש שנים לפחות באחד מאלה, או בעל ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות בשניים אלה: (א) תפקיד בכיר בתחום הניהול העסקי של תאגיד בעל היקף עסקים משמעותי; (ב) תפקיד ניהולי בכיר בתחום התקשורת.

<חגית ברוק: (2) נציג ציבור בעל ניסיון של חמש שנים לפחות בתפקיד ניהולי בגוף העוסק בשידורים, בעיתון או באתר אינטרנט חדשותי; (3) נציג ציבור בעל ניסיון משמעותי בתחום העיתונות הכתובה או המשודרת או באתרי אינטרנט חדשותיים, ובכלל זה בערכית תוכן; (4) נציג ציבור בעל ניסיון טכנולוגי משמעותי בתחום הקשור לפעילות תאגיד השידור הציבורי; (5) שני נציגי ציבור בעלי ניסיון משמעותי בניהול כספים בגופים בעלי מחזור עסקים משמעותי, אחד מהם לפחות בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית כמשמעותה לפי סעיף 240 לחוק החברות; (6) נציג ציבור שהוא משפטן בעל ידע וניסיון בתחום השידורים; (7) נציג ציבור בעל ניסיון משמעותי בתחום החינוך או בעל ניסיון בתחום השידורים לילדים ולנוער; (8) נציג ציבור בעל ניסיון משמעותי בתחום הישירה הטלוויזיונית או הקולנועית.

<חגית ברוק: (ב) על מינוי חבר המועצה ובכלל זה יושב ראש המועצה יחולו הוראות סעיף 60א לחוק החברות הממשלתיות בשינויים אלה: (1) במקום הוראות סעיפים 16א ו-24(ג) לחוק האמור יחולו הוראות סעיף קטן (א); (2) לא ימונה למועצה מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן במועצה או שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור וטרם ניתן פסק דין סופי בעניינו, ולא יחולו הוראות סעיף 17(א)(5) לחוק החברות הממשלתיות.

<חגית ברוק: (ג) חברי המועצה דינם כדין עובדי המדינה לעניין החיקוקים המנויים בסעיף 50(1) עד (6)."

קארין אלהרר: את רוצה להסביר?

קארין אלהרר: בבקשה גברתי.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה הוא הסעיף שקובע את הרכב המועצה ואת הכישורים הנדרשים לחברי המועצה.

<דנה נויפלד: הרעיון מאחורי בחירת ההרכב, כמו שהוא קבוע ומוצע כאן, הוא שהמועצה היא המקבילה לדירקטוריון בחברה, ושיהיו בה אנשים שיש להם את הכישורים המתאימים והרלוונטיים לכהן בדירקטוריון מסוג זה, שהם אנשי מקצוע וניסיון רלוונטיים בתחומים שהם הרלוונטיים על מנת שיוכלו לפקח על עבודת ההנהלה והמנכ"ל, ולהתוות את המדיניות של הגוף.

<דנה נויפלד: אם רוצים קצת להרחיב - הדגש שיש לענין היושב ראש הוא הניסיון המצטבר שלו בתחומי ניהול בכירים, כיוון שמדובר בתאגיד שידור שיש לו היקף תקציב משמעותי, של בין 600 ל-700 מיליון שקל, מוצע כאן שבראש המועצה יעמוד אדם שיש לו את הניסיון הניהולי הרלוונטי.

<דנה נויפלד: מעבר לכך, כחברי מועצה, תוכלו לראות שהתמהיל הוא כזה, של אנשים שיש להם את הניסיון, שהם היו או כיהנו בתפקידים רלוונטיים מקצועית, רלוונטיים לתאגיד שידור ציבורי.

קארין אלהרר: תודה.

דנה נויפלד: אם אפשר, הקריאה חגית, ואני רוצה להוסיף שני תיקונים, שבעקבות הערות שהשר ביקש – יש פה שני נציגי ציבור ואני רוצה להגיב להערות מראש, לדברים שכבר שמעתי בעבר ואני אנסה אולי להסביר אותם: 1.

דנה נויפלד: לעניין שני נציגי ציבור בעלי ניסיון בתחום ניהול כספים – בגלל שמדובר בתאגיד בעל היקף תקציב כמו שהוא, ובגלל שמדובר בכספי ציבור ויש חשיבות מאד גדולה לביקורת ולפיקוח על התקציב הזה, שני נציגי ציבור אמורים להיות בעלי ניסיון בניהול כספים.

דנה נויפלד: פה אנחנו מבקשים תיקון, שאחד מהם יהיה בעל ניסיון בניהול כספים בגוף בעל מחזור עסקים משמעותי והשני, הוא לא חייב להיות, צריך שתהיה לו מומחיות חשבונית ופיננסית אבל לא בהכרח ניסיון בניהול כספים כי יש אנשים שיש להם ניסיון כמו רואה חשבון במשרדי רואי חשבון גדולים וכולי, שהם לא בעצמם עסקו בניהול כספים אבל יש להם ניסיון בביקורת - -

<אתי בנדלר: אז מה המושג שאת מציעה?

<אתי בנדלר: שני נציגי ציבור, אחד מהם - -

התקשורת: אחד ואחד.

התקשורת: לפחות אחד כזה ולפחות אחד כזה.

<אתי בנדלר: אחד מהם בעל ניסיון - -

דנה נויפלד: בניהול כספים, כמו שכתוב בגופים בעלי מחזור עסקי משמעותי, והשני – בעל מומחיות בניהול מערכת פיננסית.

דוד אזולאי: מה זה "משמעותי"?

דוד אזולאי: אולי תפרטי מה יותר מה זה "משמעותי"?

דנה נויפלד: כמו שכתוב.

דנה נויפלד: אחד הוא בנוסח שכתוב היום.

דנה נויפלד: שזה לא יהיה דרישה מצטברת אלא שתי דרישות חלופיות.

<אתי בנדלר: אוקי.

<דנה נויפלד: הערה שניה היא בפסקה 6 - יש דרישה לנציג ציבור שהוא משפטן בעל ידע וניסיון בתחום השידורים.

<דנה נויפלד: קיבלנו הערות בענין הזה, שזה תחום מאד מצומצם ואנחנו מבקשים לתקן את זה שיהיה: משפטן בעל ידע וניסיון בתחום האסדרה.

קארין אלהרר: תודה.

<אתי בנדלר: בתחום האסדרה בכלל?

<דנה נויפלד: כן, "רגולציה" בעברית זה אסדרה.

מיקי רוזנטל: דנה, ברשותך, לפני שיורדים לזהות האנשים שצריכים לשבת בדירקטוריון החדש וכולי, הייתי באמת שמח אם היינו מקבלים – איך הגעתם לתובנות האלה?

מיקי רוזנטל: הרי היה כשל רשות השידור, המליאה לא תפקדה וכולי וכולי.

מיקי רוזנטל: למה הדבר הזה או ההצעה הזאת שאתם מציעים מבטיחה שיהיה עתיד טוב יותר?

מיקי רוזנטל: איך הגעתם לזה עוד לפני שיורדים לרזולוציה אם צריך להיות נציג מוסיקאים או לא או כאלה דברים.

מיקי רוזנטל: תמונה יותר כוללת כי זה מה שמטריד את רובנו, שאנחנו באמת הולכים לעשות משהו יותר טוב כי כשקוראים את חוק רשות השידור הוא נשמע מצוין.

<דנה נויפלד: קודם כל, זה המלצות שמבוססות על ועדת לנדס, שהרעיון שעמד מאחוריה הוא לעבור - היום המצב הוא, שיש כשירות יחסית פתוחה בתוך חוק רשות השידור.

<דנה נויפלד: בכלל, בחברי המליאה של היום, שיש 31 כאלה, הכשירות לא קיימת.

<דנה נויפלד: זאת אומרת, אין דרישת כשירות בכלל.

<דנה נויפלד: בתיקון 27 היתה החמרה מסוימת מבחינת הכשירות, והתפיסה שעמדה מאחורי זה, שלא נכון שבגוף כזה ישבו אנשים כנציגים של כל מיני מגזרים אלא אנשי מקצוע, להעביר את זה למישור של מקצוענות.

<דנה נויפלד: זאת אומרת, גם גוף שידור כזה, על אף שהוא תאגיד שידור ציבורי, הוא עדין גוף מקצועי.

<דנה נויפלד: וכמו שבתאגידי שידור אחרים או בגופים מסחריים אחרים, בדירקטוריונים יושבים אנשי מקצוע וגם טלוויזיה זה סוג של מקצוע וגם חדשות זה סוג של מקצוע, ראוי שישבו בדירקטוריון של הגוף הזה אנשי מקצוע.

מיקי רוזנטל: שניה, עכשיו אני בזכות דיאלוג עם דנה.

מיקי רוזנטל: אני באמת רוצה לברר את הדברים ואולי זה יענה על חלק מהדברים.

מיקי רוזנטל: המספר "תשעה" למשל, זה גם נובע מההכרה הזאת, מעבר לענין של החלוקה המקצועית, האפיונים המקצועיים.

מיקי רוזנטל: שוב, אבל איך זה עונה ומה תפקידי המועצה, שמפורטים אמנם בחוק אבל בתפיסה,- -

<דנה נויפלד: זה סעיף 12.

מיקי רוזנטל: ראיתי אבל בתפיסה.

מיקי רוזנטל: זאת אומרת, איך זה אמור לעבוד מול המנכ"ל וכולי, שתהיה לנו איזו תמונה יותר רחבה שממנה גזרתם את הדברים.

<דנה נויפלד: אנחנו נגיע עוד מעט לסעיף 12 המוצע.

<דנה נויפלד: ככלל, הכוונה היתה לבוא ולבנות את הגוף הזה כגוף שדומה בהתנהלות שלו לחברה.

<דנה נויפלד: זאת אומרת, להפריד בין תפקידי הדירקטוריון לתפקידי הניהול.

<דנה נויפלד: כמו שבחברה יש תפקיד הדירקטוריון להתוות מדיניות כללית ולפקח אחר כך על ביצועה, ההנהלה היא זו הביצועית, היא זו שמבצעת את המדיניות של הדירקטוריון.

<דנה נויפלד: כאשר יש מועצה גדולה מדי, וזאת ההכרה שיש בשנים האחרונות, קשה להתנהל, יש יותר מדי גורמים שמושכים לכיוונים שונים.

<דנה נויפלד: יש הכרה בזה שדירקטוריונים או במועצות כאלה שהן יותר קטנות, הן יותר יעילות ומצליחות להתוות.

<דנה נויפלד: אם אני יכולה לתת דוגמה, זה כמו מה שהיה אתמול.

<דנה נויפלד: כמספר חברי הכנסת ומספר המשתתפים, כך היו מספר הדעות לגבי איך צריך להיראות סעיף 7.

<דנה נויפלד: כאשר הגוף הוא יותר מצומצם אך מקצועי, יותר קל לו לקבוע את המדיניות ולהתוות אותה ואחר כך, גם לפקח על הפעילות השוטפת של ההנהלה.

<דנה נויפלד: זאת התפיסה שעומדת מאחורי הסעיף.

<דנה נויפלד: כשנגיע לסעיף 12 ושוב, אנחנו אולי קצת מקדימים את המאוחר, אפשר יהיה לראות שתפקידים ותפקידי התוויית מדיניות ופיקוח על הביצועים של ההנהלה, וזאת ההפרדה בין תפקידי המועצה לתפקידי ההנהלה.

קארין אלהרר: תודה.

מיקי רוזנטל: עוד שאלה אחת, ברשותך: יש לכם את המספרים והנתונים של כמה יושבים בדירקטוריונים של שידורים ציבוריים בעולם?

מיקי רוזנטל: מספרים?

מיקי רוזנטל: להשוות?

מיקי רוזנטל: עשיתם את זה?

<דנה נויפלד: אני יכולה לבדוק, אני לא בטוחה.

מיקי רוזנטל: כי אני לא בדקתי את כולם אבל הסתכלתי קצת והמספרים הם בין 2 ל-3 יותר.

מיקי רוזנטל: מדובר על 20 איש במקום - -

התקשורת: 20 זה לא 2,3.

מיקי רוזנטל: פי 2 או 3 יותר.

מיקי רוזנטל: אני לא אומר שזה בהכרח יותר טוב, אני לא אומר שזה בהכרח יותר רע.

מיקי רוזנטל: יכול להיות שזה נותן ביטוי לאיזו דרישה, גם הדרישות המקצועיות שאני בהחלט עומד מאחוריהן, לפרופסיות, אנשי כספים, אנשי עיתונות, אנשי טלוויזיה וכולי וכולי אבל גם מעט לאיזה גיוון לאו דווקא פוליטי.

מיקי רוזנטל: אני לא חושב שהגיוון הפוליטי סייע לנו ברשות השידור אבל לנציג אקדמיה, משהו שייתן יותר את הענין הזה שזה גוף לא רק מסחרי ואין לו רק תפקידים של דירקטוריון של גוף מסחרי אלא גם ביטויים תרבותיים וכולי וכולי.

מיקי רוזנטל: יכול להיות, אני אומר לך את זה כי...

התקשורת: יכול להיות.

התקשורת: תראה, הוגש דוח של חברת ייעוץ שביקרה במספר גופי שידור וגם אספה נתונים מאיגוד השידור הציבורי האירופי וכולי.

התקשורת: אני לא יודע אם הדוח נמצא כאן - -

מיקי רוזנטל: יש לי אותו על המחשב.

מיקי רוזנטל: אתה רוצה מספרים?

מיקי רוזנטל: יש לי את הדוח, זה הדוח של בלניקוב.

מיקי רוזנטל: שם יש את כל המספרים?

מיקי רוזנטל: כי אני קראתי ולא ראיתי.

התקשורת: לא בטוח שכל הנתונים שהם אספו הוכנסו לדוח.

התקשורת: בכל מקרה, אני חושב שמה שהיועצת המשפטית אמרה, אין פה איזו אמת מדעית.

התקשורת: זאת אומרת, אין פה מדע מדויק.

התקשורת: הוועדה שישבה היתה מורכבת ממגוון של אנשים והדילמות הוצגו בפניה.

התקשורת: יש את המודל של המועצות הגדולות יותר, שבהן כל אחד מנסה לחפש את הייצוג של הסקטור, בין אם זה הסקטור העסקי באוכלוסייה.

התקשורת: לאור ניסיון העבר פה, הוועדה חשבה שזה לא נכון ואני קיבלתי את ההמלצה הזאת, והלכנו על מודל מצומצם יותר ומקצועי יותר.

התקשורת: זו העמדה שחשבנו שהיא הנכונה יותר, שהיא גם תתרום יותר.

התקשורת: ברגע שאדם בא ממגזר מסוים, צריך לזכור שהוא כל הזמן רוצה - זה כמו בכנסת, כן?

התקשורת: הוא כל הזמן רוצה שהמגזר שלו יבוא לידי ביטוי, לא משנה אם זה מגזר עסקי או מגזר בחברה הישראלית.

התקשורת: וכך גם במליאת רשות השידור, מן הסתם ומן הצדק, הנציגה שבאה מרקע של הציבור הדתי-לאומי טוענת שצריך יותר בתחום הזה.

התקשורת: זה מאד מקשה על ניהול מקצועי של הגוף הזה בהתאם למטרות שהחוק הגדיר לגוף הזה, ואנחנו חשבנו שאחת הבעיות הניהוליות ברשות השידור זה אותו גוף מטושטש יותר בין המליאה ובין ההנהלה, שנובע גם מהגדול ומסוג האנשים שנמצאים.

התקשורת: אני לא אומר את זה לחובתם.

התקשורת: אני לא יודע, אולי נחמן כיושב ראש לשעבר - -

מיקי רוזנטל: אני אגיד עוד הערה אחת בענין הזה: לא שאני חושב שזאת טעות אלא מאחר וישבתי בדירקטוריונים של גופים תקשורתיים, אני חושש שבגוף קטן האוריינטציה עלולה להיות מאד עסקית, והרי אנחנו לא רוצים להקים עוד גוף עסקי או ערוץ עסקי.

מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים שיהיה ערוץ ציבורי.

התקשורת: אבל לא שינינו את הכללים - -

יוני שטבון: מה שצריך לעשות, אולי, אדוני השר, מה שמיקי אומר – התפיסה היא כמובן מקצועית, וטוב שכך אבל איך יוצרים ביטוי לממד הציבורי.

יוני שטבון: אז אולי דווקא ההשלמה שלה דברים, כיוון שהולכים למודל מאד מקצועי, ההשלמה של הדברים תהיה אולי בתפקידים ולדעתי, זה בסעיף 7 שמבטא את החוסר שמיקי מבטא אותו.

התקשורת: אז קודם כל הסמכנו, גברתי, להביא הצעה לסעיף 7 למרות שאני יודע לאן זה יוביל.

התקשורת: ברגע שנרחיב בכיוון אחד - -

מיקי רוזנטל: הבעיה היא שיש לך יותר מדי ניסיון כבר.

התקשורת: לא, אין לי ניסיון בכלל.

התקשורת: אני רק חושב - -

מיקי רוזנטל: ניסיון פוליטי התכוונתי.

התקשורת: מיקי, אני באמת חושב שמי שמאמין, ואתם, חלקכם מנוסים ממני בתחום הזה.

התקשורת: אם מישהו באמת מאמין שעל ידי כתיבה בחוק, זה בדיוק יבנה את לוח השידורים - -

מיקי רוזנטל: לא, זה לא אבל בבתי משפט - -

התקשורת: גם בתי המשפט - אני לא רואה אנשים מוסרים על לוח השידורים, ובית המשפט מרכיב את לוח השידורים.

מיקי רוזנטל: בא ננסה לא להגיע לבית המשפט.

קארין אלהרר: אני רוצה להעיר הערה ממידע שקיבלתי עכשיו אז ב-BBC יש 12 חברי מועצה, אם רוצים איזה משהו שיהיה ראוי.

קארין אלהרר: חבר הכנסת עיסאווי פריג', בבקשה.

עיסאווי פריג': אני אתייחס, ברשותכם - - קרין.

עיסאווי פריג': ..

מיקי רוזנטל: אבל יש להם מועצה מייעצת ב-BBC.

<אתי בנדלר: בחברה ממשלתית לפי חוק החברות הממשלתיות.

<אתי בנדלר: לא יעלה על...

התקשורת: תראי, אם חברי הכנסת יכפו עלי, על זה לא נצא למלחמה.

התקשורת: זה לא קדוש.

נחמן שי: אפשר להעיר משהו?

מיקי רוזנטל: גלעד, זה לגמרי ענייני.

קארין אלהרר: רגע, חבר הכנסת פריג'.

קארין אלהרר: היום ממש תשתדל - -

עיסאווי פריג': לא, אני רואה איך הדברים.

עיסאווי פריג': ..

עיסאווי פריג': אני הייתי מקבל צעקות אבל אני רוצה להיות ילד טוב.

עיסאווי פריג': ברשותך, ברצוני להתייחס לסעיף 5 אבל לפני כן - -

קארין אלהרר: היינו כבר בסעיף 5.

עיסאווי פריג': 5 רבתי.

עיסאווי פריג': אני בסעיף 9.

עיסאווי פריג': האם להתייחס לכל הסעיף עכשיו בהסתייגויות או להתמקד בדיון שהיה בסוגיית הכספים?

קארין אלהרר: כל מה שקשור לסעיף 9 – זה הזמן.

עיסאווי פריג': אם כך, נתחיל: בסעיף 5, שדיברנו על הסוגיה הפיננסית, אני מעלה את החשש ומתאר לעצמי מצב שמועצת המועצה הממונה, תשעה אנשים, יושבים עם הגדרות המילה "משמעותית", שצריך לתת את הדעת עליה ואני אגיד את דעתי לגביה.

עיסאווי פריג': יושבים אנשי מקצוע, רואי חשבון, עורכי דין בעלי ניסיון משמעותי וגוף כזה, רשות השידור, עם מחזור של 650 מיליון שקל, מחזור עתק, מחויב להעסיק יועצים חיצוניים בלתי תלויים.

עיסאווי פריג': הרי לגוף כזה יהיה רואה חשבון - אז לגוף כזה והשר, אני חושב שמסכים אתי לזה - -

<גדי בן יצחק: פחות מ-800.

<גדי בן יצחק: על פי האוצר, בישיבה הראשונה, כבוד השר, הגענו ל-800 ומשהו עם החינוכית.

התקשורת: לי יש נתונים אחרים.

<גדי בן יצחק: זה מה שהאוצר אמר קודם.

<גדי בן יצחק: מי אני?

עיסאווי פריג': - - גוף כזה, עם 650 מיליון שקל, מחויב להעסיק יועץ, רואה חשבון חיצוני בלתי תלוי.

עיסאווי פריג': במקביל, מחויב להעסיק יועץ משפטי חיצוני בלתי תלוי.

עיסאווי פריג': עורך דין, יועץ משפטי יהיה לגוף, 650 מיליון שקל, נכון?

עיסאווי פריג': אני רוצה להעלות את התהייה הזאת לגבי הסעיף: באים היועצים החיצוניים לישיבות הדירקטוריון, יושבים מסביב לשולחן חברי מועצה שהם בעלי ניסיון ואז, אני מתאר לעצמי שמתחיל מצב של כיפוף ידיים.

עיסאווי פריג': אני מבין יותר ממך, אתה מבין יותר ממני.

עיסאווי פריג': אני אומר את זה מניסיון בגופים אחרים, תאמיני לי.

עיסאווי פריג': אני מביא את הניסיון שלי לכאן.

עיסאווי פריג': - -

קארין אלהרר: אני רוצה לומר: תראו, כל גוף עסקי, הרי אנחנו בוודאי מבינים שלא תמיד בגוף עסקי נמצאים במועצה אנשים שמבינים בדיוק בתחום שבו עוסק הגוף.

קארין אלהרר: ראוי שיהיו אנשים שהם מקצועיים.

קארין אלהרר: אם מביאים אדם מתחום המשפט, שזה דבר שקל לי להתייחס אליו, אז לא תמיד המשפט אמור להתייחס להכל.

קארין אלהרר: ולכן, חשוב שיהיו אנשים מקצועיים.

קארין אלהרר: אני חושבת שכחלק מהאחריות הניהולית שלהם זה גם להתייעץ עם אנשים שזה תחום המומחיות שלהם.

קארין אלהרר: אני לא רואה סתירה בין הדברים.

עיסאווי פריג': אני מזהיר מתהליך שעלול להתפתח בתוך הארגון.

עיסאווי פריג': ברגע שאני כובל את הידיים של בחירת הנציגים ומחדד ואומר משמעותי, ניסיון ואחד עם רקורד, יהיה לי תהליך שחברי המועצה הם בעצם ינטרלו את הגוף הבלתי תלוי העתידי שאמור לעבוד מול הרשות, ואני רוצה שהיועצת המשפטית תיתן את הדעת על הסוגיה הזאת.

עיסאווי פריג': עכשיו, אני רוצה להתחיל בהסתייגויות שלי לסעיף 9 - -

התקשורת: אני רק רוצה להגיב בקצרה שלמיטב ידיעתי, ואני חושב שאתה בקי ממני בזה, בכל חברה עסקית- ציבורית במדינת ישראל, למרות שיש לה יועצים כספיים חיצוניים, חייב לשבת בדירקטוריון אדם, ולפעמים יותר מאחד, עם מומחיות פיננסית חשבונאית.

התקשורת: זו הדרישה של הרשות לניירות ערך.

<רן מלמד: רק אל תקראו להם נציגי ציבור, תקראו להם דירקטורים ותכניסו נציגי ציבור.

נחמן שי: נכון מאד.

עיסאווי פריג': יש הבדל בין איש מקצוע שיושב פנימה לבין נציג ציבור.

עיסאווי פריג': יש הבדל משמעותי.

עיסאווי פריג': איש מקצוע בעל ניסיון משמעותי עם ידע פיננסי שיושב בתוך הדירקטוריון יתחיל לתפקד כאיש ציבור, וענין הבלתי תלוי יהיה בספק.

עיסאווי פריג': - -

התקשורת: לא...

עיסאווי פריג': - - אני מבקש להיכנס לסוגיה הזאת ולהסתכל עליה עם תפיסה עתידית לאור ניסיון העבר שקרה לנו במועצות אחרות.

עיסאווי פריג': לענין סעיף 9 – א.

עיסאווי פריג': גברתי היושבת ראש, בכל ההסברים שאני שמעתי מהשרים שהשתתפו אתנו וממך, והשר לפיד גם הזכיר את זה, הוא דיבר על חומה סינית.

עיסאווי פריג': את, בדיון האחרון, ציינת איך מפרידים את הפוליטיקה.

עיסאווי פריג': .. אני כאן אומר: השר ימנה לתאגיד השידור.

עיסאווי פריג': אני שואל למה השר, הרי אתם אומרים שאנחנו מפרידים את הפוליטיקה, לא?

קארין אלהרר: אבל זה השר אחרי שוועדת האיתור נתנה לו את האנשים - -

עיסאווי פריג': היא ממליצה והוא יכול לקבל...

קארין אלהרר: הלכה למעשה היא לא ממליצה.

קארין אלהרר: היא נותנת תשעה אנשים, והשר חותם.

<קריאות: לא, לא.

עיסאווי פריג': לא, השר לא חותם.

עיסאווי פריג': היא ממליצה בפני השר - -

<קריאה: השר הוא חותמת גומי?

מיקי רוזנטל: אבל בסוף מישהו צריך להחליט.

מיקי רוזנטל: מי יחליט?

עיסאווי פריג': אני אתן את דעתי.

התקשורת: עיסאווי, לצורך הענין, השר בעניין הזה הוא חותמת גומי אלא אם כן רוצים לתת לי - -

עיסאווי פריג': איך?

עיסאווי פריג': איך?

התקשורת: תרשה לי להשיב, למה אתה כל פעם מתפרץ?

התקשורת: אם מישהו פה דורש להעניק לי שיקול דעת, אין בעיה, אני ויתרתי על שיקול הדעת הזה כחלק מהרצון, באמת, לנסות לנתק ככל שניתן בין המעורבות הפוליטית לבין המינויים בגוף הזה.

התקשורת: ולכן, התיקון שנוסף לחוק הוא שאותם תשעה אנשים שיאותרו על ידי ועדת האיתור בראשות השופט, אני לא אוכל להתחיל ולבחור מתוכם אלא אני אצטרך לחתום על כתבי המינוי עבורם.

התקשורת: החתימה היא דבר טכני.

התקשורת: אנשים מכהנים בגוף שהוא תאגיד סטטוטורי ממשלתי.

התקשורת: מי יחתום, אתה תחתום על כתב המינוי?

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': כתוב בחוק, גלעד, שהוועדה תמליץ בפניך ואתה רשאי לקבל או לא לקבל.

עיסאווי פריג': זה לא חותמת גומי.

התקשורת: איזה סעיף זה?

<אתי בנדלר: זה סעיף שעדין לא הגענו אליו.

<אתי בנדלר: להצעת החוק אומר שוועדת האיתור תמליץ לשר.

<אתי בנדלר: מהנוסח לא עולה והוועדה תצטרך לדון בשאלה כשנגיע לסעיף הזה, האם - -

<קריאה: מי ממנה את ועדת האיתור?

קארין אלהרר: לא מתפרצים באמצע הדברים שלה.

קארין אלהרר: זה פשוט.

<אתי בנדלר: - - כשוועדת איתור ממליצה בפני השר על תשעה מועמדים, האם השר יכול לומר: מועמד מסוים אינו נראה לי, אנא המליצו לי על תשעה מועמדים אחרים או על מועמד אחר במקומו.

<אתי בנדלר: זו שאלה שהוועדה תצטרך לתת את דעתה עליה כשנגיע לסעיף 30.

עיסאווי פריג': אוקי, אני מדלג על זה, בסדר.

עיסאווי פריג': אני קיבלתי את התשובה.

יוני שטבון: זו סוגיה שעולה בכל דבר, זה לא רק פה.

עיסאווי פריג': בסדר, אני מדלג על זה, קדימה.

עיסאווי פריג': אני קיבלתי את התשובה.

חמד עמאר: אתה לא יכול להביא את השר רק כחותמת גומי.

<אתי בנדלר: השאלה אם רוצים לאפשר לשר שיקול דעת או לא.

<אתי בנדלר: הוועדה תדון בזה, זה סעיף 30.

עיסאווי פריג': אנחנו נדון בזה.

עיסאווי פריג': הלאה – ותשעה חברים בהן ארבע נשים לפחות, לפי המלצת ועדת האיתור.

עיסאווי פריג': ארבע נשים מתוך התשעה זה דבר מבורך וראוי לציון ויפה מאד.

עיסאווי פריג': אני שואל את השר: איפה הייצוג הערבי בתוך הוועדה הזאת?

עיסאווי פריג': הייצוג ההולם, שחוק עבר בממשלה, איפה הייצוג הערבי בתוך התשעה?

<קריאות: - - -

חמד עמאר: - - - אם יש ייצוג הולם לעדה הדרוזית - - -

רינה פרנקל: אין סוף לייצוג ההולם.

עיסאווי פריג': בסדר, תגידו שאין סוף לזה, אני רוצה לשמוע את השר בקטע שהעליתי.

התקשורת: קודם כל, הוועדה לבדיקת מינוים, שהרי כל הכשירויות כאן הן בנוסף על הכשירויות הנדרשות בחוק החברות הממשלתיות, זה לא רק פה.

התקשורת: אז היום הוועדה לבדיקות מינויים לא מאפשרת למנות הרכב מלא של שום דירקטוריון בלא שמתמלאת לדעתה החובה של הייצוג ההולם.

התקשורת: אתה יכול לבחון בכל הגופים שקשורים למשרד התקשורת, כולל בהרכב הקרוב שאני אפיץ למועצת הרשות השנייה, שיש גם נציגים למגזרי המיעוטים במדינת ישראל.

עיסאווי פריג': אני שמח לשמוע את זה, אז למה לא לתת לזה ביטוי - -

<אתי בנדלר: אני מבקשת להוסיף לתשובה של השר, ברשותכם: סעיף18א(1) לחוק החברות הממשלתיות, שהוחל לענין הבחירה - -

עיסאווי פריג': 18א(1)?

<אתי בנדלר: כן, לחוק החברות הממשלתיות, שהוחל מכוח סעיף קטן (ב) שהוקרא כאן, סעיף קטן (ב) לסעיף 9 להצעת החוק, עניינו בייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית והוא קובע כדלקמן: "(א) בהרכב דירקטוריון של חברה ממשלתית יינתן ביטוי הולם לייצוגה של האוכלוסייה הערבית.

<אתי בנדלר: (ב) עד להשגת ביטוי הולם לייצוג כאמור, ימנו השרים ככל שניתן בנסיבות הענין, דירקטורים מקרב האוכלוסייה הערבית.

<אתי בנדלר: " זה הקטע הרלוונטי בענין הזה ככה שיש - -

עיסאווי פריג': לחזור על המשפט האחרון: לכל הניתן בנסיבות העניין.

עיסאווי פריג': זה משפט נחמד.

עיסאווי פריג': אני לא משפטן - -

יוני שטבון: עיסאווי, זה חוק החברות הממשלתיות, אז צריך לתקן אותו.

עיסאווי פריג': בסדר, תן לי.

יוני שטבון: זה מופיע לך.

עיסאווי פריג': בסדר.

עיסאווי פריג': אני מבקש מכבוד השר לכתוב את זה במפורש, שאחד מתוך התשעה יהיה מטעם המגזר הערבי.

התקשורת: אני אשקול את זה ונחזיר תשובה.

עיסאווי פריג': גברתי, עוד לא סיימתי.

עיסאווי פריג': גברתי היועצת המשפטית, קיבלתי תשובה מהשר.

עיסאווי פריג': במידה וזה לא יספק אותי אני רוצה להעלות אותה כהצעה להצבעה.

<אתי בנדלר: אוקי.

עיסאווי פריג': לגבי ההרכב – פה אני רוצה להתייחס - -

<אתי בנדלר: אני רק רוצה להשלים כדי לוודא עד הסוף: "לענין זה האוכלוסייה הערבית, לרבות האוכלוסייה הדרוזית והצ'רקסית", כן?

עיסאווי פריג': כן, מבחינתי זה אותו דבר, זה בסדר.

עיסאווי פריג': בהרכב של הנציגים – הראשון נציג ציבור ובשני נציג ציבור.

עיסאווי פריג': אני לא מצליח להבין את ההבדל בין שתי הקטגוריות הראשונות, שזה שכפול האחד של השני.

עיסאווי פריג': למה לא לכתוב שני נציגי ציבור בעלי ניסיון של חמש שנים לפחות בתפקיד - -

<דנה נויפלד: כי אחד הוא ניהולי ואחד לא.

התקשורת: אחד הוא מאנשי התוכן ואחד זה מאנשי הניהול.

מיקי רוזנטל: אתה מדבר על (א) ו-(ב)?

מיקי רוזנטל: אחד זה מהתחום העסקי והשני מתחום התקשורת.

<דנה נויפלד: לא, הוא מדבר על פסקאות 2 ו-3.

<דנה נויפלד: אחד ניהולי ואחד לא.

עיסאווי פריג': ומה המילה "משמעותי" שחוזרת על עצמה, ואני רואה אותה במיוחד בסעיף 4?

התקשורת: משמעותי זה משמעותי.

התקשורת: כשפוגשים ניסיון משמעותי יודעים שהוא משמעותי, וזה התפקיד של הוועדה לבדיקת מינויים בראשות שופט, שאם אני אביא ועדת איתור וגם היא בראשות שופט תביא מועמד לגוף מממשלתי גדול, שבמקסימום כתב במקומון קטנצ'יק ובזה מסתכם הניסיון העיתונאי שלו, אז אני מניח שיגידו שזה לא ניסיון משמעותי.

התקשורת: אנחנו לא חושבים שיש פה דרך מדעית, פורמליסטית, להגדיר בדיוק.

התקשורת: בשביל זה, זה עובר שני שופטים:

התקשורת: האחד – יו"ר ועדת האיתור ואחד יו"ר הוועדה לבדיקת מינויים, שיבחנו את שיקול הדעת שהופעל כאן.

עיסאווי פריג': אז למה "משמעותי" לא מצוין בסעיף 6 ומצוין בסעיפים 2,3,4?

התקשורת: אפשר להוסיף.

<דנה נויפלד: אפשר להוסיף.

<אתי בנדלר: אני גם רוצה לומר שמה שברור הוא ש"משמעותי" לא צריך להגיע לכדי חמש שנים כי יושב ראש המועצה צריך להיות לפי הרישא של פסקה 1, "בעל ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות" ובהמשך, "נציג ציבור בתפקיד ניהולי צריך להיות חמש שנים" ולעומת זאת, לגבי תחום העיתונות מדובר על ניסיון משמעותי ולא מדובר על חמש שנים דווקא.

<אתי בנדלר: לגבי "בעל הניסיון הטכנולוגי" צריך להיות שוב, ניסיון משמעותי ולא מדובר על מספר שנים.

<אתי בנדלר: לעניין פסקה 6 – "נציג ציבור שהוא משפטן בעל ידע וניסיון" – כאן בכלל לא מדובר שצריך להיות משמעותי.

<אתי בנדלר: אז יש כאן באמת שוני - -

עיסאווי פריג': אז יש שוני, למה כן ולמה לא?

<קריאה: עורכת דין נויפלד - - -

עיסאווי פריג': אני עוד לא השלמתי את הפסקה לפני שהיא עונה: אני מסתכל לתומי, בסעיף 4 – נציג ציבור בעל ניסיון טכנולוגי משמעותי.

עיסאווי פריג': "טכנולוגי משמעותי" תמיד הראש הולך ליחידת המודיעין 8200 - - -

מיקי רוזנטל: אתה שואל למה?

עיסאווי פריג': אני שואל "טכנולוגי משמעותי".

קארין אלהרר: עיסאווי, הבאת דוגמה, הבנו, תן לה להסביר.

התקשורת: אני רוצה שהוא יסיים, זה מאד חשוב לו.

התקשורת: ו...?

התקשורת: שנפסול את 8200?

התקשורת: מה הבקשה?

עיסאווי פריג': מה הבקשה?

עיסאווי פריג': כשאתה אומר "טכנולוגיה משמעותית" הרי מאיפה זה בא? "משמעותי", הראש הולך לשם.

עיסאווי פריג': יש את הנישה הצבאית כאן, יעני נציג צבאי.

<דנה נויפלד: לא, אבל כתוב שזה בתחום השידור.

עיסאווי פריג': הבנת למה אני מעלה את זה?

עיסאווי פריג': כשאני חוזר אחורה לגבי כל השידור הציבורי, איך זה התחיל ב-68, על איזה בסיס זה התחיל?

<דנה נויפלד: זה לא יכול להיות מ-8200 - - -

עיסאווי פריג': באמת, אני לא סתם מעלה את הסוגיה הזאת.

מיקי רוזנטל: זה ענין אופרטיבי טכנולוגי מאד מסובך.

עיסאווי פריג': זה לא נכון.

מיקי רוזנטל: מה לא נכון?

עיסאווי פריג': טכנולוגי משמעותי - - -

קארין אלהרר: עיסאווי, הבנו את הנקודה, תודה.

קארין אלהרר: עורכת דין נויפלד, בבקשה.

<דנה נויפלד: לגבי היו"ר – ניסינו להתאים את הדרישה ברוח חוק החברות הממשלתיות.

<דנה נויפלד: כשמדברים על יושב ראש של דירקטוריון, יש להם כשירות מיוחדת ולכן, היא פורטה כמו שהיא פורטה, היא "מתכתבת" עם חוק החברות הממשלתיות, זו הסיבה שם חמש שנים.

<דנה נויפלד: לענין הניסיון הטכנולוגי – 8200, אני לא בטוחה שהוא רלוונטי כי לא סתם ניסיון טכנולוגי משמעותי אלא בתחום הקשור לפעילות תאגיד השידור הציבורי.

<דנה נויפלד: כלומר, רק אם זה רלוונטי לפעילות תאגיד השידור הציבורי.

<דנה נויפלד: שוב, 8200 זו יחידה גדולה אבל ככל שמדובר ב-8200 וזו יחיד מצוינת, רק אם יש רלוונטיות לפעילות תאגיד השידור.

<דנה נויפלד: זה לא כל אחד מ-8200, לא כל ניסיון טכנולוגי הוא רלוונטי.

<דנה נויפלד: לגביה ההערה של היועצת המשפטית – לא היתה סיבה, אני חושבת שאין פה אידיאולוגיה מאחורי המשפטנים שהם לא בעלי ניסיון.

<דנה נויפלד: גם הם צריכים להיות בעלי ניסיון משמעותי, אז אני מקבלת את הערתך, ככל שהוועדה רוצה אז אפשר להוסיף את זה ואין שום בעיה.

<אתי בנדלר: אני רק רוצה לומר מה ההבדל, להבנתי, בין קציבת פרק זמן לניסיון לבין המילה "משמעותי":

<אתי בנדלר: ניסיון משמעותי - -

התקשורת: אבל לאיזה צורך?

התקשורת: אנחנו מוכנים להוסיף "משמעותי".

התקשורת: מה ההצעה שלך?

<אתי בנדלר: מה שאני חושבת זה שצריך גם "משמעותי" וגם פרק זמן, אם זה ארבע שנים או חמש שנים.

התקשורת: אנחנו מתנגדים כיון שאנחנו לא רוצים להגביל עד כדי כך את שיקול הדעת.

התקשורת: יכול להיות שאדם עשה שנתיים, שלוש תפקיד מאד מאד גדול בתחום התקשורת והוא מתאים, ויכול להיות שאדם עשה שבע שנים תפקיד קטן והוא פחות מתאים.

התקשורת: הפורמליסטיקה של השנים לא בהכרח מלמדת.

<אתי בנדלר: בסדר גמור אבל אדוני ירשה לי בכל זאת להסביר לוועדה מה ההבדל בין "משמעותי" לבין פרק הזמן שבו מדובר?

התקשורת: חשבתי שהסברתי.

התקשורת: "משמעותי" משאיר שיקול דעת לשופט שבוחן את זה ושנים לא משאיר.

<אתי בנדלר: זה מעבר לזה.

<אתי בנדלר: יכול להיות שמישהו עסק בכתיבת חוק, בניסוח חוק, ואפשר לראות בזה ניסיון משמעותי גם אם הוא עשה את זה במשך שישה חודשים, כי במשך שישה חודשים הוא עסק אך ורק בנושא הזה, בתחום ההסדרה.

<אתי בנדלר: זאת אומרת, ה"משמעותי" זה מבחינת ההתמסרות לנושא, וזה יכול להיות גם בפרק זמן קצר.

<אתי בנדלר: לכן, הוועדה צריכה להחליט, ויכול להיות שהיא תקבל את עמדת השר, שהיא מסתפקת בניסיון משמעותי בלי לקצוב פרק זמן אבל צריך להבין שזו המשמעות של הדברים.

עיסאווי פריג': הנושא האחרון – אנחנו נגיש את ההסתייגויות אחרי שתעשו את התיקונים, נכון?

<אתי בנדלר: לא, אני לא יודעת למה אדוני מתכוון "תיקונים".

<אתי בנדלר: אגב, לבקשת הוועדה הפצתי אתמול בערב לכל חברי הכנסת נוהל הגשת הסתייגויות, התייחסות לענין.

<אתי בנדלר: השורה התחתונה היא שהצעות לתיקון סעיף צריכות להיות מועלות לפני שהיושבת ראש מעלה אותן להצבעה כדי שניתן יהיה לדעת על איזה נוסח מצביעים.

עיסאווי פריג': ובהמשך למה שאמרתם אתמול לגבי סעיף 7 והמטרות, שאת ההסתייגויות שלנו, אחרי שתביאו - -

מיקי רוזנטל: אי אפשר להגיש הסתייגויות עד שהשר לא מביא הצעה.

עיסאווי פריג': - - בנוסח החדש.

עיסאווי פריג': אתם כאן מתכוונים נוסח חדש גם?

עיסאווי פריג': זאת שאלתית.

<אתי בנדלר: כאן לא מוצע להביא הצעה חדשה ולגבי סעיף 7 אתה רוצה שהוא יביא הצעה חדשה.

מיקי רוזנטל: לא, הוא אמר שהוא ישקול, למשל, בנושא של הנציג הערבי.

קארין אלהרר: הבנתי למה אתה מתכוון גם שלא הצלחת להשלים.

קארין אלהרר: השר ייתן תשובה לגבי עמדתו בנוגע להצעות שלך ולאחר מכן, אם יהיה נוסח חדש – נביא אותו ואם לא, נצביע על מה שיש.

עיסאווי פריג': לגבי הסתייגויות אני שואל.

עיסאווי פריג': אני יכול להגיש אותן בכתב אחרי הנוסח?

קארין אלהרר: אתה יכול בוודאי להגיש אותן בכתב.

עיסאווי פריג': עכשיו, הנושא הבא הוא ב', - -

קארין אלהרר: זה לא היה האחרון?

עיסאווי פריג': כן, זה האחרון – "על מינוי חבר המועצה ובכלל זה יושב ראש המועצה יחול להוראות 60א לחוק החברות הממשלתיות" כך וכך.

עיסאווי פריג': אני שואל את השאלה ומעלה אותה לדיון: החלת חוק החברות הממשלתיות בעצם מעצימה את הפוליטיקה שאנחנו רוצים להשתחרר ממנה.

עיסאווי פריג': איך היא מעצימה?

עיסאווי פריג': זה כפוף למבקר המדינה והכל טוב ויפה.

עיסאווי פריג': ברגע שאני מכניס את החברות הממשלתיות אני אומר שהחוק הזה גם כפוף לשר האוצר.

עיסאווי פריג': אז יש לי כאן יותר פוליטיקה.

עיסאווי פריג': חוק החברות כפוף - -

התקשורת: מה ההצעה שלך?

עיסאווי פריג': - - לא צריך להיות כפוף לחוק החברות.

<דנה נויפלד: הוא לא כפוף.

<דנה נויפלד: אני אסביר: זה טכניקה שהיא מקובלת.

<דנה נויפלד: חוק החברות הממשלתיות קובע כל מיני הוראות שהרלוונטיות גם כאן.

<דנה נויפלד: לדוגמה: הבדיקה של ועדת ברנר, של הוועדה לבדיקת מינויים, זאת הטכניקה שמחילים אותה.

<דנה נויפלד: מחילים הוראות מכוח חוק החברות הממשלתיות.

<דנה נויפלד: 60א קובע אילו הוראות, וזה כלל החוק.

<דנה נויפלד: זה הוראת ספציפיות נקודתיות ואם אתם רוצים, אנחנו יכולים להקריא את הסעיף, שמחילים אותן שעניינן בדיקת המינויים, שעניינו ייצוג הולם גם לגבי נשים וגם לגבי המגזר הערבי, הן מוחלות דרך סעיף 60א.

<דנה נויפלד: זה לא החלת כל החוק, זה הוראות שאתה מעוניין בהן גם כמו ייצוג הולם.

<דנה נויפלד: זה מוחל דרך 60א, זאת הטכניקה לעשות את זה.

<קריאה: זה אומר, למשל, שמשרד האוצר לא יהיה אחראי או מה יהיה מעמדו?

<דנה נויפלד: לא, זה לא קשור.

<דנה נויפלד: ממש לא.

<דנה נויפלד: זה לעניין המינויים בלבד.

עיסאווי פריג': אם יש לי הערות, אני אכתוב אותן בכתב בהסתייגויות.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת דוד אזולאי, בבקשה.

<אתי בנדלר: אני רק שוב חוזרת ומבקשת להעביר את זה לפני שהיושבת ראש תעמיד את הסעיף הזה להצבעה.

עיסאווי פריג': כן, בהחלט.

דוד אזולאי: גברתי היושבת בראש, אדוני השר, אני רוצה, קודם כל, להתייחס לוועדת האיתור.

דוד אזולאי: אני שואל - -ר

קארין אלהרר: אדוני, זה לא הסעיף.

קארין אלהרר: עוד לא הגענו לסעיף.

דוד אזולאי: סליחה, לא ידעתי.

דוד אזולאי: לגבי הנושא של הרכב הדירקטורים – אני לא רואה שיש כאן ביטוי למגזרים השונים שצורכים את השידור הציבורי.

דוד אזולאי: כתוב פה כל מיני אנשים אבל למעשה, ישנם סקטורים מיוחדים, והזכירו כאן את המגזר הערבי, את הציבור הדתי, שהם צורכי תקשורת.

דוד אזולאי: אני לא בטוח שזה בא לידי ביטוי בהרכב הדירקטוריון.

דוד אזולאי: דבר נוסף, כפי שאמר כאן חברי, המילה "ניסיון משמעותי" חוזרת על עצמה בהרבה מקרים כאן ולכן, מה שאני מבקש: אולי כדאי גם כשמדובר בניסיון תקציבי, צריך להגדיר מה זה "ניסיון משמעותי".

דוד אזולאי: אדם שהיה לו מחזור של שני מיליון שקל זה נקרא משמעותי?

דוד אזולאי: אני לא יודע מה זה "משמעותי".

דוד אזולאי: אני חושב שצריך להגדיר את המילה "משמעותי" לאורך כל הדרך.

דוד אזולאי: זה חוזר על עצמו בכל הסעיפים.

דוד אזולאי: לכן, אני פונה ליועצים המשפטיים בענין הזה, להגדיר את המילה "משמעותי".

<אתי בנדלר: אפשר לקצוב תקופת ניסיון, אם אדוני רוצה וזה מה שהערתי.

<אתי בנדלר: "משמעותי" זה נוסח, זו מילה שמשאירה שיקול דעת.

דוד אזולאי: אבל זה מאד פתוח.

התקשורת: אבל זה מה שהוא מציע.

<אתי בנדלר: נכון.

<אתי בנדלר: אז מה אתה מציע?

דוד אזולאי: אני מציע להגדיר את המילה "משמעותי".

התקשורת: תגדיר.

התקשורת: תגיש הצעה ואנחנו נתייחס אליה.

<אתי בנדלר: אני לא יודעת להגדיר.

<אתי בנדלר: הדבר היחיד שאפשר לעשות זה לקצוב פרק זמן מינימאלי של ניסיון.

דוד אזולאי: או בניסיון תקציבי או בניסיון משפטי.

קארין אלהרר: חבר הכנסת אזולאי, יש לך הצעה סדורה בענין?

דוד אזולאי: אני אכין אותה.

קארין אלהרר: מצוין.

קארין אלהרר: ההערה נשמעה.

דוד אזולאי: מה ההתייחסות שלכם לגבי ביטוי למגזרים השונים בדירקטוריון?

התקשורת: צר לי שאני נאלץ לחזור פעם אחר פעם על ההסברים כי אפילו כחברים, זה קצת לא מכובד כי אני הסברתי את זה ואנחנו - -

דוד אזולאי: תסביר את זה עוד פעם, אולי לא הבנתי אותך.

התקשורת: לא, אני מכיר אותך כאדם מאד חכם, חבר הכנסת אזולאי ואני יודע שהבנת אבל אני אחזור על ההסבר: אנחנו לא חושבים שזה נכון בדירקטוריון, שתפקידו הוא תפקיד מקצועי וגם לאור לקחי העבר, להתחיל ולנסות לתת ייצוג לכל זרם או מגזר בחברה הישראלית או בתחומים המקצועיים שמרכיבים את פעילות רשות השידור.

התקשורת: התפקיד של הדירקטוריון זה לפקח כך שמטרות הרשות מתקיימות והיא עושה את מלאכתה.

התקשורת: יש הנהלה מקצועית, שזה התפקיד שלה לממש את המטרות הללו, להביא לייצוג ושיקוף של החברה הישראלית, זה מופיע בסעיף 7 וזה המודל הניהולי הנכון שאנחנו חשבנו שהוא הנכון ביותר.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: חבר הכנס חמד עמאר.

חמד עמאר: אני לא רוצה לחזור על דברים, אני קיבלתי את ההסבר של השר לגבי נושא משמעותי, שנותן שיקול דעת לוועדה אם כי אם ניכנס לנושא ההגדרה "משמעותי", אנחנו יכולים להרחיב אותו כך שזה לא ייתן שום שיקול דעת, ואנחנו לא יכולים להגיע להסבר הנכון של המילה "משמעותי" בסופו של דבר אבל אני מקבל חלקית את הסברו של השר בקשר לייצוג של כלל האוכלוסייה.

חמד עמאר: אני חושב שמגזר המיעוטים כאן, במיוחד המגזר הדרוזי ואני חושב שגם בחוק מודגש הדרוזי, להכניס בחברי הדירקטוריון, שיהיה כתוב שדרוזי יהיה חבר דירקטוריון.

חמד עמאר: זה יכול לתת קצת ביטוי לכל הנושא של המיעוטים שם.

חמד עמאר: רק בנושא הזה אני מבקש להכניס.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: חברת הכנסת פרנקל, בבקשה.

רינה פרנקל: בסעיף 9(1), כאשר בוחרים את יושב ראש המועצה, אין התייחסות לניגוד עניינים, האם יושב ראש המועצה יכול לשמש כדירקטור בחברות תקשורת אחרות אמו "קשת" וחברות אחרות?

קארין אלהרר: בבקשה, גברתי היועצת המשפטית של משרד התקשורת.

<דנה נויפלד: קודם כל, המינויים נבדקים, כמו שדיברנו, לפי סעיף 60א לחוק החברות הממשלתיות, והבדיקה שעושה הוועדה לבדיקת מינויים נוגעת גם לנושא ניגוד העניינים וזה נושא שנבחן, לא צריך לציין את זה.

<דנה נויפלד: כל מינוי שנעשה, נבחנים גם ההיבטים של ניגוד העניינים, ומי שיש לו ניגוד עניינים אינו יכול לכהן ואין צורך לציין זאת מפורשות.

<דנה נויפלד: כמו שראינו, יש סעיפים שיכולים להיות ספציפיים אם רוצים להחמיר אבל כל משרה שכזאת נבדקת.

<דנה נויפלד: יש לנו גם סעיף ספציפי, סעיף 25, שעוסק בניגוד עניינים ואנחנו נגיע אליו, שהוא בנוסף לבדיקה בעת המינוי, גם לאחר המינוי, כל קשר אישי.

<דנה נויפלד: לכן, זה אמור למנוע גם בנוסף לבדיקת המינוי גם אחר כך, בעת הכהונה, עוסק בניגוד העניינים.

<קריאה: כל הדירקטורים למעשה.

<דנה נויפלד: בוודאי.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת נחמן שי.

נחמן שי: תודה.

נחמן שי: אני חושב, השר, שיש לנו מחלוקת עקרונית על הגוף הזה.

נחמן שי: התפיסה שלך היא תפיסה שנוטה יותר לצד העסקי, ועכשיו אמרת את זה - -

התקשורת: ממש לא.

נחמן שי: - - אני אסביר למה: - -

עיסאווי פריג': כן, אני אגיד גם למה.

נחמן שי: אל תחזק אותי, אני מסתדר לבד עיסאווי.

התקשורת: אני מבקש לא להגיד מה תפיסתי.

התקשורת: תפיסתי היא ממש לא למגזר העסקי.

נחמן שי: בסדר, אני אשמח אם תרחיב, אז אולי לא העסקי אבל אני שמעתי עכשיו את הדברים שלך וזו תפיסה מסוימת, אני לא מבטל אותה - -

התקשורת: מקצועי, לא עסקי.

נחמן שי: נכון, מקצועי ובין היתר גם עסקי.

נחמן שי: גם הערתי את זה אתמול לגבי היעדים של הרשות או של התאגיד הזה.

נחמן שי: אני חושב שאנחנו מאבדים פה את הערך הציבורי של הגוף הזה, שהוא בכל זאת שונה מגופים מקצועיים, כן עסקיים אחרים, שקיימים בזירה הזאת.

נחמן שי: אני תמה מי ייצג בסוף את האינטרסים של ציבור מאד נרחב שרואה בתאגיד הזה את הבית שלו, שיש לזה השלכות גם איך משדרים ולמי משדרים וכמה מדברים, ודיברנו אתמול על שפות, דיברנו אתמול על קבוצות קטנות באוכלוסייה, שמבקשות לקבל איזה שהוא שירות כי רק שם הן יקבלו אותו.

נחמן שי: זו נקודה עקרונית ולכן, אני הייתי שם, אתה יודע.

נחמן שי: וככל שהוועדה המנהל או המליאה נכנסו יותר בתוך הניהול, נוצרה מהומה גדולה.

נחמן שי: אני בעד הנהלה שהיא מקצועית ונפקח עליה אבל להפריד בין הגוף המפקח לגוף המנהל.

נחמן שי: אני חושב שבהרכב הזה, בשיטה שאתה הולך בה, ייווצרו כאלה חיכוכים על בסיס הרבה יותר יומיומי, על בסיס יותר קרוב אפילו כי כל בעל מקצוע שיישב בגוף המנהל, יהיה לו מה להגיד על כל החלטה שתתקבל וזו הזמנה לעימותים שידועים היטב בהיסטוריה של הרשות.

נחמן שי: אני לא מבטל את זה, טוב שיהיו שם אנשים שזה מקצועם אבל באותה מידה גם צריכים לייצג פנים שונות ומגוונות של החברה הישראלית, כמו שנדרש מגוף ציבורי.

נחמן שי: איך עושים את זה?

נחמן שי: אולי בלהגדיל את המספר, אולי לבקש שהם גם יהיו, זה לא פוסל.

נחמן שי: הוא יכול להיות מקצוען בתחום מסוים ויחד עם זאת, לייצג איזה שהוא סקטור בחברה הישראלית כי זה יעשה את ההבדל בין הגוף החדש לבין הגופים המסחריים הקיימים והגוף החדש שאתה עוד מעט מכניס לנו גם כן, דרך אחת מחברות התקשורת.

מיקי רוזנטל: אגב, בענין הזה, בהמלצות בלניקוב היתה המועצה המייעצת, כמו שיש גם בדגם של ה-BBC, וזה היה נותן אולי גם יעילות של הדירקטוריון והיתה לנו גם מועצה מייעצת אולי, שהיתה מסייעת לו לתת ביטוי לגוונים השונים וכולי בתמונת הפוליטיזציה, שאתה פה חושש ממנה בצדק.

<דנה נויפלד: הערה לגבי למה לא התקבלה ההמלצה: ההמלצה שדיברת עליה לא התקבלה.

<דנה נויפלד: אני רוצה רק להביע את החשש שלו היינו מביאים גם ועדה מייעצת, אז כל ההרכב שלה והמינוי שלה, מי היה ממנה אותה?

<דנה נויפלד: גם פה היה מתעורר כל הענין - -

מיקי רוזנטל: באנגליה זה המלך, זה הכי קל.

<קריאות: לנו יש נשיא.

התקשורת: אני רק רוצה עוד פעם להגיד משהו: אני חולק לגמרי על מה שאמר ידידי, נחמן שי.

התקשורת: העובדה שבדירקטוריון היו נציגים ממגזר כזה או אחר במליאה לא גרמה לכך שאנשים או אותו סקטור הרגיש, כמו שאתה קורא לזה, שהשידור הזה הוא הבית שלו.

התקשורת: רכבת ישראל, לצורך הענין, מסיעה אנשים מכל שכבות החברה בישראל, וזה עדין לא מחייב כדי שהם יקבלו שירות שוויוני ובאותה רמה, זה לא מחייב שבדירקטוריון הרכבת ישבו אנשים מכל שכבות החברה הישראלית, ויש מחיר לזה.

התקשורת: כיוון שהחברה הישראלית לא מתחלקת בהכרח למספר הנכון שמתאים לניהול חברה או דירקטוריון, מה לעשות?

התקשורת: יש לנו ערבים ודרוזים ובדואים וצ'רקסים ויש מתנחלים ויש חרדים ויש כיפות סרוגות ויש כאלה ויש אחרים, אז השאיפה למצוא בדירקטוריון מקום לכל אחד ואחד ואז להתפלא למה זה לא מתנהל בצורה מקצועית, לימדה אותנו שכנראה השאיפה הזאת לא עובדת.

התקשורת: לכן, עדיף שהדירקטוריון יהיה דירקטוריון מקצועי עם הכישורים שמתאימים לנהל כלי תקשורת.

התקשורת: יהיה לדירקטוריון הזה גם את הסמכות לגבות מחיר מההנהלה ולהדיח את המנכ"ל אם צריך, ולא הממשלה המרוחקת, שיש לה גם שיקולים אחרים, היא זאת שתהיה לה הסמכות הזאת, וזה המבחן של ההנהלה ושל המנכ"ל, האם הוא עומד בתנאי סעיף 7?

התקשורת: האם הוא משקף את כלל הזרמים בחברה הישראלית, האם הוא דואג לכך שהשידורים שם יהיו הוגנים וכולי, וכל הדברים שנמצאים בסעיף 7, שאנחנו ביקשנו שתגישו להם הצעות, ואנחנו ננסה להביא הצעה משופרת לוועדה.

התקשורת: בסופו של דבר, בואו לא נתבלבל – המבחן הוא המבחן של מה שיש על המסך ומה יש על גלי האתר.

התקשורת: לא המבחן של האם הצלחנו לשקף את החברה הישראלית בדירקטוריון כי זה לא מבטיח שמה שיצא על המסך זה באמת התוצאה שכולנו מקווים לה.

<גדי בן יצחק: אני מקול ישראל, רשת ב'.

<גדי בן יצחק: רק הערה קטנה: זה לא מפתיע.

<גדי בן יצחק: גם הדוגמה שבחר בה השר, למרות שאני לא רואה בדיוק את ההקבלה בין שינוע לבין הבעת דעה או שיקוף החברה, יש בה דוגמה אחת קטנה שתראה לנו למה יש אולי לשקול את ההצעה של חבר הכנסת נחמן שי: ברכבת או באוטובוס יש לנו בעיות עם הפרדה בין מינים שונים.

<גדי בן יצחק: זאת דוגמה אחת קטנה.

<גדי בן יצחק: אז בוודאי ובוודאי כאשר מדובר בהבעת דעה או שידור או קשר עם הציבור.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: משה שגב, בבקשה.

קארין אלהרר: מוותר.

קארין אלהרר: חברת הכנסת עליזה לביא, בבקשה.

עליזה לביא: תודה גברתי.

עליזה לביא: שוב, אני מתנצלת שאני רק נכנסת ויוצאת, אני באמצע ניהול ועדה אצלי בוועדה אבל היה חשוב לי להגיע, בטח בסעיף הזה, סעיף 9.

עליזה לביא: את יודעת, הנהלה ציבורית, ובטח כשאנחנו מדברים על השידור הציבורי, שלקח הרבה מאד זמן להבין שכן צריך מגוון.

עליזה לביא: אנחנו מדברים על diversity במובנים השונים של הקבוצות בישראל.

עליזה לביא: שידור ציבורי צריך לשקף את החברה בישראל, צריך להביא באמת את הדברים של החברה בישראל ולא רק של צד זה או אחר.

עליזה לביא: גם בהיבטים המגדריים, גם בהיבטים, כמובן, של הקבוצות השונות.

עליזה לביא: לגבי ההנהלה - -

קארין אלהרר: דווקא פה יש ארבעה אנשים - -

עליזה לביא: ארבע מתוך תשע לפחות אבל כשאנחנו מדברים על שדרת הניהול, אין פה שום התייחסות לנושא המגדרי.

קארין אלהרר: אנחנו דנים כרגע רק במועצה, אנחנו לא דנים ביתר כרגע.

עליזה לביא: כן, אבל כרגע, כשאני פורטת את הסעיף, אין התייחסות כזאת או אחרת ואני חושבת, כשמדברים על שידור ציבורי, ובטח על שידור ציבורי כיום, שהוא מאד לא מגוון בהיבטים המגדריים שלו, ממש לא, בהנהלה הבכירה אין נשים לחלוטין, אני חושבת שצריך לבוא ולשקול, אנחנו רואים את זה - -

עיסאווי פריג': אז למה שלא תקיימי - - -

קארין אלהרר: סליחה, לא להפריע לי.

קארין אלהרר: לא הבנתי את הטענה.

קארין אלהרר: יש פה ארבע נשים לפחות.

קארין אלהרר: מה גברתי מציעה?

מיקי רוזנטל: היא רוצה רוב.

קארין אלהרר: אבל ההנהלה, זה לא הסעיף גברתי.

עליזה לביא: אני יודעת.

קארין אלהרר: חבר הכנסת עיסאווי.

עיסאווי פריג': אני בכל זאת רוצה לדבר.

קארין אלהרר: אני יודעת שאתה רוצה.

עיסאווי פריג': אני מציע שאת, כיושבת ראש הוועדה למעמד האישה, מן הראוי לקחת את כל החוק הזה לדיון בוועדה למעמד האישה, עם כל ההשלכות המגדריות - -

קארין אלהרר: תודה על הצעתך.

עיסאווי פריג': - - עם כל ההשלכות המגדריות, במיוחד האישה, ולהגיש את זה בצורה מסודרת כי אני חושב שזה נושא מאד חשוב שאת צריכה להעלות את זה לדיון בוועדה - -

קארין אלהרר: חבר הכנסת פריג', תודה.

עיסאווי פריג': - - לגבי כל ההשלכות של מעמד האישה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת פריג', תודה.

עיסאווי פריג': אני אומר דעה חשובה.

קארין אלהרר: שמענו אותה.

קארין אלהרר: די, מספיק עם הדברים האלה שאתה עושה פה.

קארין אלהרר: היום אין שידור.

עיסאווי פריג': נו די, תפסיקי עם הציניות שלך.

עיסאווי פריג': את עושה מעצמך צחוק.

קארין אלהרר: מעצמי אני עושה צחוק?

התקשורת: עיסאווי, תדבר יפה, בחייך.

עיסאווי פריג': אז תגיד לה שהיא תדבר יפה.

התקשורת: תתבייש לך, איך אתה מדבר?

עיסאווי פריג': תתבייש לך אתה.

עיסאווי פריג': מה זה צריך להיות?

יוני שטבון: אתה מדבר בצורה גסה.

התקשורת: איזה גסה, איזה בטיח?

התקשורת: תסתכל איך היא מדברת.

התקשורת: כשמישהו אחר - -

התקשורת: היא מדברת יפה מאד ואתה רק מחפש לעשות פרובוקציות.

עיסאווי פריג': איזה פרובוקציות?

עיסאווי פריג': אתה מחפש "יס-מנים"?

עיסאווי פריג': לא תקבל "יס-מנים".

עיסאווי פריג': יש דברים מהותיים שצריך להגיד אותם כאן.

קארין אלהרר: עיסאווי, די.

עיסאווי פריג': את התחלת עם זה.

עיסאווי פריג': תפסיקי עם הציניות וכל המשפטים שלא במקום.

קארין אלהרר: אני אפסיק עם הציניות כשתפסיק עם ההערות שלא במקומן.

קארין אלהרר: עד כאן.

נחמן שי: הוא הציע שהוועדה למעמד האישה תיתן את דעתה.

קארין אלהרר: שמענו אותו.

עיסאווי פריג': מה זה?

עיסאווי פריג': שמענו אחרים ואת לא אמרת מילה.

עיסאווי פריג': שמענו אחרים מעירים ושתקת.

קארין אלהרר: אני נותנת לך את כל הבמה ואתה - - - די כבר.

עליזה לביא: גברתי, אני מבקשת דווקא בגלל ניסיון העבר והחלוקה המאוד לא משקפת את המציאות בישראל, הרחוקה מאד בכלל בשדרת ההנהלה בשידור הציבורי.

עליזה לביא: אני מדברת אתך גם על אנשי מקצוע וכמובן גם על הנראות מעל המרקע, וזה שני נושאים שונים.

עליזה לביא: אנחנו יודעים וערים למציאות המעוותת המגדרית בשידור הציבורי.

עליזה לביא: ואם עושים תיקון, גברתי, ואם רוצים לעשות תיקון, צריך גם בהיבטים המגדריים - -

קארין אלהרר: אבל חברת הכנסת לביא, יש פה סעיף ספציפי שדנים בו.

קארין אלהרר: אני מבקשת שההערות יהיו לסעיף הספציפי.

עליזה לביא: אז ההערות מבקשות שיהיה באמת את האיזון המגדרי, ואפשר להגדיל את המספר כדי שיהיה איזון מגדרי ראוי, נכון, חצי-חצי.

מיקי רוזנטל: אי אפשר, יש תשעה.

עליזה לביא: אז בואו נגדיל.

עליזה לביא: מה הבעיה להגדיל, גברתי?

עליזה לביא: הגיע הזמן, ושידור ציבורי הוא גם מודל חיקוי שיקרין.

קארין אלהרר: חברת הכנסת לביא, הצעתך נשמעה, בסדר גמור.

קארין אלהרר: פרופסור צמרת, בבקשה.

עליזה לביא: שיגדילו לעשר ושיהיה חמש-חמש.

עליזה לביא: מה הבעיה?

עליזה לביא: מה קרה?

<צבי צמרת: אני יושב פה כאדם שעשרות שנים עוסק בחינוך, כולל שנים שהייתי בקרית-שמונה ובירוחם, והרגשתי שמדובר על מערכת שהיא מערכת חינוכית ממדרגה ראשונה.

<צבי צמרת: והקביעה פה, שאומרת שמדובר במערכת מקצועית מאד מאד מדאיגה אותי, כשהדגש בנושא של "מקצועי" הוא דגש על כסף, הוא דגש על משפט, ואין פה שום דגש בכיוונים אחרים.

<צבי צמרת: אני בהרגשה, שלמשל - המועצה שמדובר בה, שכל כולה אנשי מקצוע ואין בה אף אחד שעוסק בנושא של יהודית ודמוקרטית, בכלל שתי מילים שאינן בתוך כל החוק הזה, ואינני יודע איך קורה דבר כזה.

<צבי צמרת: זה דבר מאד מאד מהותי לחברה הישראלית.

<צבי צמרת: יש לי הרגשה, שאנחנו - -

קארין אלהרר: בסעיף 7?

קארין אלהרר: סליחה שאני עוצרת אותך, פרופסור צמרת.

קארין אלהרר: היתה הצעה לדבר הזה בדיוק אתמול, להוסיף את צמד המילים "יהודית ודמוקרטית" לסעיף 7.

קארין אלהרר: אני לא משוכנעת שזה המקום לדון ביהדות ובדמוקרטיה של המועצה הציבורית.

התקשורת: אני מוכן להתחייב שהנציגים יהיו חלקם הגדול יהודים, לא כולם, ושייכים למשטרים דמוקרטיים.

<צבי צמרת: השר ארדן, אני בהרגשה שמדובר פה גם על טלוויזיה - -

התקשורת: אני לא אתווכח עם הרגשות, אני אומר לך מה העובדות ולא מה הרגשות.

<צבי צמרת: תן לי להשיב.

<צבי צמרת: אני, בכל אופן, רוצה לומר גם הרגשות: מדובר בטלוויזיה החינוכית שרוצים לחסל אותה.

<צבי צמרת: מדובר בשמונה רשתות של רדיו - -

קארין אלהרר: פרופסור צמרת, סליחה.

קארין אלהרר: אנחנו דנים בסעיף מאד מאד ספציפי.

קארין אלהרר: היו שני דיונים שהוקדשו להערות כלליות.

קארין אלהרר: אני מבקשת לדעת אם יש לך הערות ספציפיות לנושא סעיף 9?

<צבי צמרת: כן.

<צבי צמרת: אני ניהלתי 27 שנים מוסד גדול, שגם הוא עסק בדברים מקבילים וקוראים לו "יד בן-צבי".

<צבי צמרת: היו לו שתי רמות - היתה מועצה ציבורית והיה ועד מנהל.

<צבי צמרת: המועצה הציבורית שיקפה חלקים שונים של האוכלוסייה ולפי דעתי, מוכרחים להכניס את החלקים האלה.

<צבי צמרת: למשל, הוזכר פה הנושא של 20% ערבים.

<צבי צמרת: אני מאד בעד 20% ערבים אבל יש, למשל, 30% דתיים בתוך הכנסת.

<צבי צמרת: אני חושב שאם לא ייקחו בחשבון את כל המסגרות האלה או אם לא ייקחו בחשבון, למשל, את העולים החדשים, שחלק מהרשתות הן רשתות שעוסקות בנושא של עולים חדשים או אם לא ייקחו בחשבון את הפריפריה כי חלק מהרדיו שמדובר עליו הוא רדיו אזורי, יש פה בעיית יסוד.

<צבי צמרת: אני אסכם: מה שחבל לי, אבל כיוון שמדובר בסעיף אחד ואני לא מתכוון לעבור לסעיפים אחרים, יש לי הרגשה שמדובר פה במהפכה חברתית-חינוכית-תרבותית במדינת ישראל, שלא לוקחת בחשבון את הדבר הזה.

<צבי צמרת: אגיד עוד שני משפטים שלא נוגעים: 2000 אנשים זה דבר מאד משמעותי, מהם כ-1000 איש בירושלים, שפירושו של דבר שכבת אוכלוסייה מאד מאד משמעותית בעיר.

<צבי צמרת: אני חושב שחברי הכנסת צריכים לשקול את הדברים לא בצורה המהירה שהם נעשים, מתוך כוונה לפתור את כל הבעיות במושב הזה של הכנסת אלא לשקול את זה הרבה יותר ברצינות.

קארין אלהרר: תודה רבה אדוני.

קארין אלהרר: מר רן מלמד, עמותת "ידיד", בבקשה.

קארין אלהרר: בינתיים, אני אתן לחבר הכנסת דוד צור, בבקשה.

דוד צור: אני רוצה להתייחס דווקא למה שנאמר פה ולהתייחס למה שמדברים כרגע, הסעיף הספציפי שדן בחברי המועצה: אני שמעתי את הדברים הנרגשים של פרופסור צמרת.

דוד צור: אני לא בטוח שאני מסכים אתם, ודווקא אני אומר את זה כמי שלא נולד בארץ, עלה ודובר פה על שפת הלדינו, שאני אשמח מאד אם היא תבוא יותר לידי ביטוי, ואני אשמח מאד שכל גווני הציבור החרדי, הערבי, הרוסי, האמהרי, הכל יבוא לידי ביטוי בשידורים ובמסרים החינוכיים.

דוד צור: אני רק לא בטוח שהיינו רוצים לראות כל הזמן, מ-48 שאנחנו כמדינה, את הפריטטיות הזאת.

דוד צור: אני נזהר בדברים שלי אבל זה מזכיר לי את ההסכמים בלבנון, שתמיד יהיה נשיא כזה, רמטכ"ל כזה.

דוד צור: אני לא מדבר על הענין המגזרי, שחברת הכנסת לביא נלחמת בצדק, אני חושב שזה נכון לעשות את זה וזה קיים בחוק אבל לקחת עכשיו ולעשות איזה מועצה שיש בה כמעט צביעה עדתית או סקטוריאלית?

דוד צור: נראה לי שאנחנו מרחיקים פה לכת.

דוד צור: להיפך, היינו רוצים עוד לראות שזה יהיה הומוגני לגמרי ובסופו של דבר - -

<צבי צמרת: זה לא הומוגני ואנחנו יודעים בדיוק - - -

דוד צור: - - התכנים, בסופו של דבר - -

מיקי רוזנטל: אבל החלוקה לא צריכה להיות עדתית או מפלגתית.

דוד צור: - - התכנים למטה, כן צריך לעגן אותם בחקיקה.

דוד צור: אני לא תמים ולכן, הנושא של לעגן את התכנים בזמנים או בתקציב - -

עיסאווי פריג': אני מרגיש בודד מערכה, טוב שבאת לפחות.

עיסאווי פריג': אני עכשיו מרגיש שיש מי שיחזק אותי.

עיסאווי פריג': כשעיסאווי פותח את הפה קארין קמה ונהיית יושב ראש אחר.

קארין אלהרר: באמת הרבה זמן עיסאווי לא דיבר, לא אמר משהו.

קארין אלהרר: כן, חבר הכנסת צור.

עיסאווי פריג': לא, אני דיברתי על ההתייחסות שאני מקבל.

דוד צור: - - מה שאני אומר, שכשניכנס פה לרזולוציות של הקצאת המשאבים, התכנים, שם כן צריך לתת ביטוי לנושאים הסקטוריאליים כדי לראות שהם מקבלים ביטוי בתכנים ולא בהרכב חברי המועצה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: בבקשה, מר רן מלמד.

<רן מלמד: תודה.

<רן מלמד: אני אתחיל ואומר שאני בהחלט מקבל את התפיסה שאומרת שצריכה להיות הנהלה מקצועית.

<רן מלמד: אנחנו יודעים איך ההנהלה הנוכחית פועלת, אנחנו יודעים איך המליאה הנוכחית ואלה שקדמו לה פעלו ולכן, אני חושב שזה בהחלט כיוון נכון.

<רן מלמד: אבל קודם כל, לא מדובר – ואני אחזור ואגיד מה שאמרתי קודם בקריאת ביניים שלא מדובר בנציגי ציבור, מדובר בדירקטורים, אז בואו נקרא להם דירקטורים.

<רן מלמד: אני חושב שבנוסף לזה, צריך שיהיו גם נציגי ציבור, שישתפו או לא ישתפו, את מי הם ישתפו, איך הם ישתפו.

<רן מלמד: לכן, אני חושב שהשינוי שיהיה זה שהמועצה תוגדל לפחות בחמישה או שישה חברים נוספים, שהם יהיו נציגי ציבור אמתיים, והם יהיו כאלה שמייצגים את החלקים השונים של החברה הישראלית, שצריכים לבוא לידי ביטוי.

<רן מלמד: הם יוכלו לתת איזון - -

קארין אלהרר: אבל למי תיתן?

קארין אלהרר: זו השאלה.

קארין אלהרר: יש כל כך הרבה - -

<רן מלמד: כמו שהגשתי הצעות עד עכשיו, אני מוכן גם להגיש הצעה בנושא הזה.

<רן מלמד: קודם כל, אם יש חבר כנסת שמוכן להגיש הסתייגות או הצעה להגדיל את חברי המועצה - -

נחמן שי: ברור, אני אעשה את זה.

<רן מלמד: - - קודם כל, להוציא את המילה "נציגי ציבור" ולקרוא להם דירקטורים, ולצרף חמישה או שישה נציגי ציבור.

<רן מלמד: אני אגיש הצעה איך לעשות את השיקוף החברתי.

<רן מלמד: תודה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

התקשורת: רן, לא הבנתי.

התקשורת: אתה כן בעד שיקוף חברתי?

<רן מלמד: אני בעד להשאיר את המבנה כמו שאתה עשית אותו, אבל אני חושב שהוא חלקי.

<רן מלמד: צריך לעשות שני דברים: 1.

<רן מלמד: להוריד את המילה "נציג ציבור" מהתואר או השם לפני כי הם לא נציגי ציבור.

<רן מלמד: הם אנשי מקצוע שאתה מביא כדי לנהל כדירקטורים את המועצה.

<רן מלמד: דבר שני זה להגדיל מתשע ל-15 או 16 או 17, כמובן שיהיה רוב אחד ולהוסיף את החמישה או השישה האחרים כנציגי ציבור אמתיים.

<רן מלמד: אני אמרתי שאני אציע הצעה מי צריכים להיות נציגי הציבור האלה.

קארין אלהרר: תודה.

<גלילה הורנשטיין: יש לי הערה קטנה: בכל מקום כתוב בשם זכר, אז לפחות מה שאני מבקשת, איפה שכתוב בלשון יחיד "נציג", שיהיה כתוב "נציגה" ואיפה שכתוב "נציגים" זה כולל.

<גלילה הורנשטיין: לא כתוב שזה לשון זכר כנקבה.

<גלילה הורנשטיין: אין סעיף סל כזה.

<אתי בנדלר: יש כללי כתיבת חוק.

<אתי בנדלר: יש לנו ממונה על נוסח החוק בכנסת וממונה על נוסח החוק במשרד המשפטים, שהיא מנסחת את הצעות החוק הממשלתיות.

<אתי בנדלר: יש ממונה על נוסח החוק בכנסת, שמלטשת את הניסוח המשפטי של הצעות חוק שאנחנו מניחים לקריאה שנייה ושלישית.

<אתי בנדלר: ההוראה היא לא לכתוב בצורה כזאת.

<אתי בנדלר: אין עדין החלטה מערכתית לשנות את זה וזה לא ישונה רק לצורך חוק זה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: גיא לואל.

<קריאה: לא ישנו את זה?

<אתי בנדלר: לא.

<אתי בנדלר: את החוק הזה בלבד אנחנו נתחיל פתאום לכתוב בלשון נקבה?

<גלילה הורנשטיין: למה אי אפשר שיהיה חוק ספציפי לזה ואי אפשר בחוק הזה לעשות את זה?

קארין אלהרר: עורכת הדין הורנשטיין, היא נתנה לך תשובה מאד טובה.

<גלילה הורנשטיין: אני שואלת, זה חוק ספציפי.

<גלילה הורנשטיין: זה לא כמו כל חוק אחר.

<גלילה הורנשטיין: אני שואלת.

<אתי בנדלר: מדוע זה לא כמו חוק אחר?

<אתי בנדלר: זה בדיוק כמו כל חוק אחר.

<גלילה הורנשטיין: זה חוק ספציפי, יוצא דופן מכל החוקים האחרים.

<גלילה הורנשטיין: אני שואלת מדוע לא להוסיף נציג/נציגה?

<גלילה הורנשטיין: זה הכל.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: גיא לואל, בבקשה.

<גיא לואל: שלום לכל חברי הוועדה.

<גיא לואל: אני גיא לואל, נציג הוועד המנהל של שחם.

<גיא לואל: רצינו להתייחס לנקודה אחת, להזכיר שבסופו של דבר טלוויזיה זה מה שרואים על המסך.

<גיא לואל: יש לנו בעיה עם זה שכרגע זה נראה לי טעות שיש בן אדם שמבין ביצירה טלוויזיונית אחד בתוך ועדה כזאת.

<גיא לואל: יש אנשים שמבינים בכספים, במשפטים, בניהול, ובסופו של דבר מה שקובע, זה מה שעל המסך.

<גיא לואל: אנחנו חושבים שמין הראוי שיהיו לפחות שני נציגים שיודעים לקרוא לוחות שידור כמו שיש נציגים שיודעים לקרוא דוחות כספיים.

<גיא לואל: אגב, אולי זה מתחבר להצעה של חברת הכנסת בנושא נשים, אם נגדיל את חברי הוועדה לעשר, תוכל להיות גם אישה וגם שני נציגים שמבינים בטלוויזיה.

<גיא לואל: אגב, אנחנו גם לא מחפשים הגדרה ספציפית של שחקן או במאי וכולי.

<גיא לואל: בן אדם שבקי ביצירה טלוויזיונית עם ניסיון מוכח.

קארין אלהרר: תודה.

<קריאה: יש גם רדיו.

קארין אלהרר: בבקשה, חבר הכנסת שטבון.

יוני שטבון: מה שעולה בדיון בחצי השעה האחרונה זה בעיקר מתח בין יעילות, שזה כמו שהשר דיבר בהיבט המקצועי ונוסח הוועדה לבין הצורך לשקף את פסיפס הגוונים באוכלוסייה הישראלית.

יוני שטבון: אני חושב שחשוב שבהקשר הזה נאמרו פה שני מודלים שפחות התייחסו: 1.

יוני שטבון: זה פרופסור צבי צמרת, שדיבר על מודל שפחות עסקי אבל מגיע מהכיוונים החוץ-ממשלתיים כמו "יד בן-צבי", שיש בו מועצה ציבורית וועד מנהל, שזה מודל שאפשר – דרך אגב, זה מודל שאני מבקש בשביל הפרוטוקול, שתהיה התייחסות אליו.

יוני שטבון: דבר שני, זה בהקשר שחזרנו עליו גם בדיונים הקודמים, זה אם רוצים ללכת על מודל מקצועי, חייבים לתת מענה בכתיבה בחקיקה, למרות שאדוני השר אמר שהמילים פחות חשובות פה אבל אני חושב שכן.

יוני שטבון: שההגדרה בסעיף 7 ובסעיפים האחרים, לאורך כל התהליך יוגדר איך הפסיפס של כל חלקי החברה הישראלית יבואו.

יוני שטבון: אני חושב שזה הפתרון הכי נכון.

יוני שטבון: השילוב בין השניים ייתן פתרון למענה למי שטוען שיש פה חוסר של המגוון של הפסיפס בחברה הציבורית ומצד שני, בלי יעילות אי אפשר להתקדם פה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: מר רותם אברוצקי.

<רותם אברוצקי: אני יושב ראש אגודת העיתונאים בתל-אביב.

<רותם אברוצקי: יש כאן איזה שהוא בלבול בין המקצועי לציבורי.

<רותם אברוצקי: אני רוצה להתחבר להרבה דברים שנאמרו כאן ולהזכיר איזה ארגון שידור קיקיוני שקוראים לו BBC, שכבר חשב על הבעיה הזאת וגם מצא לה פתרון מאד יפה.

<רותם אברוצקי: ל-BBC יש מועצה ציבורית, והרעיון הזה שתהיה מועצה ציבורית, שהיא תמנה ותהיה מועצה מייעצת, בעצם היה פה רעיון כזה, הוזכר בדוח בלינקוב.

<רותם אברוצקי: חברת הייעוץ של רם בלינקוב עבדה עבור ועדת לנדס, וועדת לנדס אימצה כמעט את כל מה שבלינקוב המליץ עליו חוץ מדבר אחד: אותה מועצה מייעצת.

<רותם אברוצקי: המועצה המייעצת בה ישבו נציגי ציבור, פיור נציגי ציבור.

<רותם אברוצקי: זה דבר חשוב מאד.

<רותם אברוצקי: מצד שני, כמובן שמאד חשוב שיהיה מה שקיים היום, אותו גוף דירקטוריון שישבו בו אנשי מקצוע.

<רותם אברוצקי: אבל גם בגוף המקצועי הזה, אני רוצה להתחבר למה שגיא אמר קודם, שהוא מצפה לראות שם אנשים שקשורים יותר למסך.

<רותם אברוצקי: כן, גם אנחנו שותפים ורוצים לחזק את הענין הזה.

<רותם אברוצקי: צריכים לשבת שם אנשי מקצוע וזה חשוב מאד, וגם השר צודק.

<רותם אברוצקי: צריכים להיות אנשי מקצוע ואנחנו רוצים להתחבר לדבר הזה, רק צריך לתת תשובה גם לעניין הציבורי ולראות איך המתח שבין הציבורי למקצועי לא משתק אותנו.

<רותם אברוצקי: אז BBC נתן מודל יפה מאד.

<רותם אברוצקי: יש מועצה מייעצת והיא ציבורית, ויש דירקטוריון והוא יהיה מקצועי, וחשוב מאד שהוא יהיה מקצועי וגם לא להתבלבל עם המקצועי הזה יותר מדי.

<רותם אברוצקי: הדרישה, למשל, למשפטן – למה שלא ישב שם עיתונאי ממש או אדם אחר שקשור למקצועות השידור כי עם כל הכבוד, בסופו של דבר למועצה יש יועץ משפטי, לא לטעות.

<רותם אברוצקי: החשש שאני רוצה גם להביע בהקשר הזה, זה שהיות וישב חבר דירקטוריון שהוא משפטן, הוא יבטל את דעתו של היועץ המשפטי.

<רותם אברוצקי: זה לא תיאוריה מה שאני אומר, זה כבר קרה ברשות השידור שאנחנו עוזבים אותה עכשיו.

<רותם אברוצקי: יושבת כאן דפנה קלוג מהפרקליטות, שחיברה דוח שלם על איך הועד המנהל של רשות השידור מנסה בעצם לטאטא ולפטר את היועצת המשפטית, שהיא אמונה על שלטון החוק ברשות השידור.

<רותם אברוצקי: עכשיו, איך עושים את זה?

<רותם אברוצקי: יושב עורך דין מכובד בוועד המנהל, לא החוק סידר שישב שם עורך דין אבל הוא עורך דין.

<רותם אברוצקי: ואז, הוא אומר: אבל אני מבין, מי את בכלל, מה את בכלל ומה את קובעת?

<רותם אברוצקי: ואז, ביטלו את דעתה של היועצת המקצועית המשפטית, הבלתי תלויה, שאמונה על שלטון החוק.

<רותם אברוצקי: אז לשים לב טוב טוב לדברים האלה.

<רותם אברוצקי: בפירוש כן, דירקטוריון מקצועי אבל לקחת, לחזור למה שבלינקוב המליץ, מועצה מייעצת שבה יהיה דגש לענין הציבורי, וזה יענה להרבה מאד הערות שכמעט כל אחד העיר פה.

<רותם אברוצקי: תודה רבה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: מר יורם טהרלב, בבקשה.

<יורם טהרלב: לא ביקשתי רשות דיבור אבל אם את כבר - -

קארין אלהרר: ביקשו בשמך.

קארין אלהרר: ביקש בשמך יוריק בן דוד.

<יורם טהרלב: תראי, אני מאד לא מתמצא בפוליטיקה.

<יורם טהרלב: - -

קארין אלהרר: זו מעלה, דרך אגב.

<יורם טהרלב: כן, זו מעלה.

מיקי רוזנטל: אני לא בטוח שהוא מדייק אבל נעזוב את זה.

<יורם טהרלב: - - אני חושב שהגורם המשפיע ביותר על הזהות הישראלית ועל התרבות הישראלית זו המוסיקה שנוצרת בארץ.

<יורם טהרלב: היא חודרת לכל בית, לכל מעלית, לכל אוטובוס, והיא המשפיעה הגדולה ביותר על עיצוב הזהות הישראלית של היום.

<יורם טהרלב: אני חושב שבמועצה כזאת, אני לא יודע אם זו מועצה או ההנהלה הזאת כמות שהיא, חייב להיות נציג של היוצרים בתחום הכול כך חשוב הזה, שהוא יותר חשוב, עם כל הכובד, גם לשחקני המסך וגם לשחקני התיאטרון.

<יורם טהרלב: הוא התחום החזק ביותר והמשפיע ביותר, ולא יתכן שתקום מועצה של גוף ציבורי כזה בלי נציגות של הגורם המשפיע והחשוב הזה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: יש לי פה שני נציגים של אקו"ם, יחליט מי רוצה לדבר, יוריק בן דוד או מלי פולישוק.

קארין אלהרר: מי מכם ידבר?

<יורם בן דוד: אני אדבר.

עיסאווי פריג': קארין, מפעם שעברה צריך את הדיווח לגבי התקדמות הסכם העובדים, שנקבל דיווח עליו.

קארין אלהרר: רק שניה, בסדר?

קארין אלהרר: כן, בבקשה, מר יוריק בן דוד, אקו"ם.

<יורם בן דוד: אני לא מדבר בשם אקו"ם אלא אני מדבר בשם תעשיית המוסיקה הישראלית כולה, כי ביקשו ממני ופנו אלי שאני אייצג את כולם.

קארין אלהרר: טוב.

<יורם בן דוד: תעשיית המוסיקה הישראלית וכולנו רואים בגוף השידור הזה פלטפורמה תרבותית מאד משמעותית.

<יורם בן דוד: בפלטפורמה תרבותית כזאת, שנכללים בה בין היתר שמונה תחנות רדיו שאינן מוזכרות, וציינו את זה כבר, ולא עלה פה בכלל הנושא של בערך 34 תחנות רדיו אזוריות, שקשורות למכללות ומשדרות ברחבי הארץ, בכלל לא עלה הנושא, גם הן תחת רשות השידור או מנוהלות תחת הרשות הקיימת.

<יורם בן דוד: בתוך המועצה אנחנו מזהים מתוך תשעת חבריה, שמונה שבעצם יש להם נגיעה ישירה בתחום התקשורת או העיתונאות, החל מיושב ראש בכיר בתחום התקשורת, ואני מצטט.

<יורם בן דוד: הנציג השני עוסק בתפקיד ניהולי בתחום השידורים, בעיתון וכולי.

<יורם בן דוד: הנציג השלישי – נציג ציבורי בתחום העיתונות הכתובה או המשודרת.

<יורם בן דוד: הנציג הרביעי קשור לפעילות שידורית או שידור ציבורי.

<יורם בן דוד: הנציג השישי הוא יועץ בתחום השידורים.

<יורם בן דוד: הנציג השביעי הוא מומחה בתחום השידורים, אמנם לילדים.

<יורם בן דוד: אף הנציג השמיני הוא בתחום השידורים של היצירה הטלוויזיונית הקולנועית.

<יורם בן דוד: רק הנציג החמישי הוא בעל ניסיון בכספים.

<יורם בן דוד: אם כן, אנחנו מדברים על שמונה אנשים בתחום השידורים, בתחום התקשורת, ואין לנו אף אחד מתחום התרבות.

<יורם בן דוד: זה לא יעלה על הדעת בפלטפורמה שהיא פלטפורמה תרבותית.

<יורם בן דוד: לכן, אנחנו עומדים על כך ומבקשים בכל לשון של בקשה שהמועצה הזאת תורחב ותוגדל ותכלול גם, כי אני לא רוצה לבוא על חשבון אף אחד, ותכלול גם נציג רוח, נציג תרבות, ובעיקר מהתחום שהוא כל כך רלוונטי לתעשיית הרדיו והטלוויזיה, שזה המוסיקה הישראלית, הזמר העברי אם תרצי, על כל גווניו.

<יורם בן דוד: תודה רבה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: מר דורון קרני, לא.

קארין אלהרר: פרופסור אלי פולק, בבקשה.

<אלי פולק: תודה רבה ובוקר טוב.

<אלי פולק: אני חושב שהדיון שאנחנו עומדים בפניו היום הוא המשך - -

קארין אלהרר: אני מזכירה - רק הערות לסעיף 9.

<אלי פולק: בוודאי.

<אלי פולק: הדיון הזה הוא המשך של דיון על סעיף 7, והנקודה העיקרית היא הנקודה של "רוח אין בהם".

<אלי פולק: נאמר על ידי גדולים ממני כאן, ואני ודאי מסכים אתם אבל אני חושב שכולנו יודעים שהמחנך הכי גדול בתחום החברה המודרנית זו התקשורת.

<אלי פולק: התרבות והחינוך באים מטעם התקשורת.

<אלי פולק: אם יש תפקיד לרשות שידור, למשדר שידורי ציבורי במדינת ישראל הוא בתחום של חינוך ושל תרבות, לא בתחום של ניהול עסק.

<אלי פולק: הדבר הזה לא בא לידי ביטוי בסעיף הזה, ונתחיל עם היושב ראש.

<אלי פולק: דיקן פקולטה באחת האוניברסיטאות לא יכול לעמוד בראש התאגיד הזה.

<אלי פולק: הפרופסור רינה שפירא, שהיתה יושבת ראש רשות השידור, לא היתה יכולה היום להתמנות בתור יושב ראש המשדר הציבורי.

<אלי פולק: אני לא מבין את זה.

<אלי פולק: אני לא מבין את הדרישה הזאת, אך ורק להסתכל על הפן הכספי הניהולי, כי לשם כך אין צורך בארגון הזה.

<אלי פולק: יתרה על כך, כל ארגון, יש פה מנהלים ועל המנהלים האלה יש אחריות.

<אלי פולק: נכון שצריך גם אנשי כספים וגם אנשי משפטים אבל למשל, אתיקה – איפה מופיעה האתיקה התקשורתית, המוסר התקשורתי?

<אלי פולק: לא קיים בכלל בכל המערכת הזאת של האנשים שמתמנים למועצה.

<אלי פולק: דובר על כך שצריך ייצוג למגזרים שונים.

<אלי פולק: אני מסכים שבכל מערכת שהיא אי אפשר למצוא ייצוג לכל דבר אבל פה אין ייצוג בכלל.

<אלי פולק: ולכן - -

קארין אלהרר: אדוני, מה הצעתך?

<אלי פולק: - - אני מצטער, כשאנשים אחרים מדברים, נותנים להם להסביר מאין הם באים לפני שהם מביאים את ההצעה.

קארין אלהרר: אדוני, אנחנו רוצים לשמוע את כולם ולכן אני מבקשת להתכנס להצעה.

קארין אלהרר: את הדברים הכלליים שמענו מספר רב של פעמים.

קארין אלהרר: אני ממש מבקשת, אני בטוחה שכולם מספיק אינטליגנטים והבינו את ההערות הכלליות.

קארין אלהרר: אם אפשר - -

<אלי פולק: אם כולם מספיק אינטליגנטים אז לא צריך לדבר.

קארין אלהרר: לא, צריך לדבר.

קארין אלהרר: אדוני, אתה רוצה להגיע להצעה?

קארין אלהרר: אני מאד אשמח.

<אלי פולק: אני מגיע להצעה, אני מבקש ממך.

<אלי פולק: אני חושב שהנושא הזה, ואני אומר את זה כרגע, תסלחי לי, לא רק בשמי.

<אלי פולק: - -

קארין אלהרר: אדוני, חבל.

קארין אלהרר: אני סלחתי לך ועכשיו אני רוצה הצעה קונקרטית.

<אלי פולק: אני מבין שסותמים את הפה.

<אלי פולק: - -

קארין אלהרר: אני לא סותמת את הפה.

<אלי פולק: - - אני מבין שדיון שהוא כל כך משמעותי - -

קארין אלהרר: אדוני, אתה רוצה לוותר על זכות הדיבור?

<אלי פולק: לא, אני לא רוצה לוותר על זכות הדיבור, אני אכנס להצעה.

קארין אלהרר: אז אני מבקשת הצעה עכשיו.

<אלי פולק: בבקשה.

<אלי פולק: ההצעה שלנו אומרת שכאשר מדובר על יושב ראש המשדר הציבורי, הרי שהפרק צריך להיות מורחב, לא מוגבל אך ורק לאנשי ניהול אלא לאנשים שהם הרבה יותר רחבים.

<אלי פולק: ההצעה שלנו, ספציפית, אומרת שיושב ראש המועצה בעל תואר שני אקדמי לפחות וכן בעל ניסיון משמעותי של חמש שנים לפחות באחד מאלה: לא רק השניים הראשונים אלא עוד שני סעיפים: תפקיד בכיר בתחום ארגון אזרחי הפועל בתחום התקשורת המשודרת, כי אני רוצה להזכיר לציבור שהתקשורת זה לא רק "הוט" ו"יס" וערוץ 2 וערוץ 10, שזה המודל של החוק הזה.

<אלי פולק: דבר שני, תפקיד אקדמי בכיר באחד מהמוסדות להשכלה גבוהה.

<אלי פולק: אני מבקש שהקטע שמדבר על שני נציגי ציבור שהם בעלי ניסיון משמעותי בניהול כספים, הקטע הזה יופחת לנציג ציבור אחד בעל ניסיון משמעותי בניהול כספים.

<אלי פולק: לעומת זאת, אני חושב שחייב להוסיף "נציג ציבור בעל רקע וניסיון באתיקה ו/או ביקורת ו/או חקיקה תקשורתית", משום שזה הנפש של הרשות.

<אלי פולק: אני חוזר על בקשתי: הרשות הזאת, צריכה להיות לה גם נשמה, לא רק כסף.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: גברת תמנה עורב, יו"ר ועד אקדמאים.

תמנה עורב: קודם כל, תודה רבה שאני זוכה לזכות דיבור בלי להתפרץ.

קארין אלהרר: את תמיד זוכה לזכות דיבור.

קארין אלהרר: בסוף הוא הגיע.

<תמנה עורב: יפה, תודה.

<תמנה עורב: יש לי כמה הערות כלליות: ההערה הראשונה - למיטב ידיעתי, בחוקים שכתובים צריך להיות כתוב בהתחלה הדברים המדוברים נכונים גם לגברים וגם לנשים.

קארין אלהרר: ההערה עלתה כבר על ידי עורכת הדין הורנשטיין וקיבלה תשובה.

<תמנה עורב: אם כך, קלעתי לגדולים וטובים ממני.

<תמנה עורב: יופי.

<תמנה עורב: לעצם הענין: סעיף 9(1)(א) ו-(1)(ב) וכל הנציגים האחרים – אם יוכלו משרד המשפטים, משרד האוצר או משרדים קשורים או הוועדה למעמד האישה או מישהו, כמה נשים בכלל יכולות לענות על הדרישות האלה, על הקריטריונים האלה?

<תמנה עורב: אחת, שתיים, חמש, עשר?

קארין אלהרר: מה הצעתך, גברת עורב?

<תמנה עורב: לבקש שהוועדה המכובדת הזאת תבקש בבקשה ממשרד המשפטים וממשרד האוצר להגיש רשימה שמית של נשים שעונות על הקריטריונים האלה.

קארין אלהרר: זאת נראית לך הצעה - -

<מלי פולישוק: אבל יש מספיק רשימות כאלה.

<תמנה עורב: אז אשמח לראות אותן.

קארין אלהרר: אוקי.

קארין אלהרר: הצעתך הבאה?

<תמנה עורב: רק שניה, אחליף משקפיים.

<אתי בנדלר: בינתיים אני רק אומר לך, עד שתחליפי משקפיים, שחוק הפרשנות שחל על כל דברי החקיקה, אלא אם כן יש הוראה אחרת בחקיקה ספציפית, וזו גם התייחסות לגברת הורנשטיין,סעיף 6 לחוק הפרשנות אומר: האמור בלשון זכר אף לשון נקבה במשמע וכן להיפך.

<גלילה הורנשטיין: זאת אומרת, זה לא קשור כל כך לחוקים הכלליים, זה לחוק הפרשנות, ואת זה לא אמרתי לי קודם.

<אתי בנדלר: זה קשור לחוקים הכלליים - - -

<תמנה עורב: זה לא אמור אבל להיות בגוף החוק?

קארין אלהרר: תודה.

<תמנה עורב: - - ועוד דבר, הערה לסיום, זו הערה מאד כללית: כל פעם שמדברים על איזה שהוא סעיף מסוים, תמיד אתם אומרים: לא, בזה מטפלים אחר כך בסעיף אחר.

<תמנה עורב: אז לא יודעת, זה קצת... מדלגים כאן כמו עזים ויעלים במדבר יהודה.

קארין אלהרר: לא, אני מבקשת לחדד שלא דילגנו על שום דבר.

<תמנה עורב: לא דילגתם, הולכים סעיף סעיף אבל נניח שמדברים על סעיף 7 אומרים: כן, הפירוט של זה נמצא בסעיף 65 או 68.

קארין אלהרר: מה לעשות?

קארין אלהרר: כך בנוי החוק.

קארין אלהרר: תודה.

<תמנה עורב: כיעלים במדבר יהודה.

<תמנה עורב: תודה רבה.

קארין אלהרר: אני לא בטוחה שגן החיות מתאים לפה.

קארין אלהרר: לינדה בר, למרות שלפעמים כן.

<מלי פולישוק: עד שהיא תתיישב, אני רוצה דווקא לברך על כך שבפעם הראשונה שאני רואה גם כחברת כנסת וגם כפעילה מאד בתחום הנשים, שארבע מתוך תשע, שזה כמעט מחצית, פעם ראשונה שאני רואה התייחסות לא רק ייצוג הולם, שזה תמיד דוגמית של אחת מ...

<מלי פולישוק: אלא ארבע זה כבר כמעט חצי, ואני רוצה לברך על זה.

התקשורת: לפחות ארבע.

<קריאה: יפה מאד.

<אתי בנדלר: ואגב, נוסף לתיקון חוק רשות השידור לתיקון מס' 27, אני חייבת לציין ביוזמתו של חבר כנסת כרמל שאמה הכהן.

קארין אלהרר: גברת בר, בבקשה.

<לינדה בר: שוב, תודה על זכות הדיבור.

<לינדה בר: אני רציתי לציין - -

<אתי בנדלר: הנה, מגיע לבן אדם קרדיט על דבר טוב – ניתן לו.

התקשורת: אני לא ידעתי מזה, והסכמתי להוסיף את זה בלי לדעת את זה.

התקשורת: אז בעוד כמה שנים תגידי שאת חייבת את זה.

<אתי בנדלר: אני חייבת לציין שהשר שלא ידע על כך ביקש להוסיף את הסעיף הזה גם כאן.

<לינדה בר: - - רציתי להסב את תשומת לבכם על סמך ניסיון העבר לגבי הרחבת המועצה, שלדעתי, כמו שאני רואה את הדברים, ושוב, אני אומרת את זה מניסיון, זה רק יסרס ויסרבל את המערכת.

<לינדה בר: כמו שזה היום, שישנם 31 חברי מליאה ושבעה חברי ועדת מנהל, זה יצר המון חיכוכים, זה בלתי אפשרי.

<לינדה בר: 31 דעות – קשה מאד להגיע לעמק השווה ולדעתי, זה עלול רק לסרס ולהכביד וטוב לא יצא מזה.

קארין אלהרר: אז גברתי מציעה להשאיר תשעה חברי מועצה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

<אופיר טל: אני מאגודת העיתונאים בירושלים.

<אופיר טל: קודם כל, הערה כללית לגבי דברים שנאמרו פה לגבי סעיף 9: עלתה פה כל הזמן טרמינולוגיה של חוק החברות הממשלתיות, של גוף עסקי.

<אופיר טל: אני רק מבקש להזכיר - -

קארין אלהרר: אדוני ימשיך.

<אופיר טל: - - אני רוצה להתייחס לנושא של המינוי על ידי השר: שמעתי את ההערות ואת התשובות אבל אני מבקש להפנות תשומת לבכם למה שנאמר גם בהמשך החוק, שהשר, למעשה, נמצא בכל הצמתים החשובות של המינוי, החל ממינוי ועדת האיתור והמשך בסעיף 11.

<אופיר טל: בסעיף 11 אנחנו רואים שהשר ימנה ממלא מקום.

<אופיר טל: ברגע שמתפנה משרתו של היושב ראש, השר הוא זה שממנה מחליף.

<אופיר טל: הושעה היושב ראש, השר ממנה לו מחליף.

<אופיר טל: אני יכול להמשיך - -

קארין אלהרר: רגע, אנחנו לא בסעיף 9.

<אופיר טל: אנחנו בסעיף 9.

<אופיר טל: אני אומר שאנחנו לא יכולים להסתכל על סעיף 9 במנותק מהסעיפים האחרים.

<אופיר טל: הסעיפים האחרים, יש הרבה סעיפים כאלה - -

קארין אלהרר: עורך דין טל, ובכל זאת, כיוון שאתה מתמצא בחקיקה, אני אשמח אם תיתן הצעה קונקרטית לסעיף 9 באם יש לך אחת כזאת.

<אופיר טל: לפני שאני אומר מה ההצעה, אני מנסה להסביר מה עומד מאחוריה.

<אופיר טל: לכן, אנחנו חושבים שבמיוחד על רקע הטרמינולוגיה שנשמעת פה כל הזמן, ובצדק, שיש לנתק את הפוליטיקה מהמשדר הציבורי, השר לא יכול להיות זה שימנה את חברי המועצה.

<אופיר טל: זו דעתנו.

<אופיר טל: ואני אומר שוב: שמעתי את התשובות של היועצת המשפטית, שמעתי את התשובה של השר, אני מכבד אותן, זה נשמע סביר על פניו אבל רק אם זה היה בא במנותק מכל נקודות הכוח האחרות שיש לשר בתוך המועצה, בתוך ועדת האיתור ובתוך הניהול השוטף גם של רשות השידור.

<אופיר טל: אגב, אם נעשה בדיקה, נמצא שהשר מופיע עשרות פעמים בתוך החוק.

קארין אלהרר: עורך דין טל, כשנגיע לוועדת האיתור אנחנו נראה שם החלק שלו מזערי.

קארין אלהרר: בבקשה להמשיך.

<אופיר טל: אני מתחיל בכוונה ממה שכתוב כי אני מניח שזאת תהיה התשובה: בסוף סעיף 9 יש החלה של חיקוקים שונים שנוגעים לעובדי המדינה.

<אופיר טל: אני מפנה לסעיף 9(ג): "חברי המועצה דינם כדין עובדי המדינה לעניין החיקוקים.

<אופיר טל: " קראתי את זה, קראתי גם את החיקוקים שאליהם מפנים.

<אופיר טל: אפשר לדבר על זה, אני לא בטוח שכולם מתאימים אבל כרגע זה לא מה שמעניין אותנו.

<אופיר טל: מה שמעניין אותנו זה שאין פה הוראה מפורשת של איסור על ניגוד עניינים.

<אופיר טל: - -

<דנה נויפלד: יש הוראה.

<דנה נויפלד: יש סעיף מוחל, 60א לחוק החברות הממשלתיות, זה לא קשור לשאלה עסקית.

<דנה נויפלד: זה קשור להוראות המוחלות, ויש שם סעיף שמדבר על ניגוד עניינים.

מיקי רוזנטל: יש גם את סעיף 10 שאומר אחר כך, שלא ימונה - -

<אופיר טל: לא, זה משהו אחר.

קארין אלהרר: מיקי, תאמין לי, הוא קרא את החוק.

קארין אלהרר: יש לי הרגשה כזאת.

קארין אלהרר: הערה אחרונה.

<אופיר טל: אם גברתי תאשר לי, יש לי שתי הערות.

<אופיר טל: אני מתחבר למה שאדוני אמר לגבי הפעילות הפוליטית, שאולי נחכה לסעיף 10 בענין הזה.

<אופיר טל: עלתה פה בקשה של חבר כנסת עיסאווי, שיהיה דיון גם בוועדה לקידום מעמד האישה.

<אופיר טל: אני אשמח לשמוע את ההתייחסות של היועצת המשפטית של הוועדה בענין הזה.

<אופיר טל: אני לא חושב שזה צריך לעצור את הדיונים בוועדה הזאת, אם מזה גברתי חוששת.

<אופיר טל: אני מניח - -

קארין אלהרר: אין לי שום חשש כזה.

קארין אלהרר: גברתי היועצת המשפטית, יש לו שאלה.

<אופיר טל: אני מבקש שהדבר יעלה לדיון, תבוא בקשה וזה יעלה לדיון בוועדה לקידום מעמד האישה.

<אופיר טל: אני לא רואה סיבה למה שזה לא יקרה.

<אתי בנדלר: הצעת חוק, בדרך כלל כל הצעת חוק, רוב הצעות החוק, יש להן השלכות שונות.

<אתי בנדלר: למשל, בהצעות חוק רבות יש סעיפים פליליים.

<אתי בנדלר: בדרך כלל, בנושאים פליליים בהצעת חוק שרובה נושאים פליליים דנה ועדת החוקה.

<אתי בנדלר: בהצעות חוק יש היבטים כלכליים, מימוניים, תקציביים וכולי, ועדה שהוסמכה על ידי הכנסת לדון בהצעת חוק דנה בכל ההיבטים של הצעת החוק, גם אם אלה נושאים שבדרך כלל, כשהם מובאים בפני עצמה, נדונים בוועדה אחרת.

<אתי בנדלר: חוק סדר הדין הפלילי או חוק העונשין, אם יבוא תיקון עליהם, יידונו בוועדת חוקה ומשפט אבל סעיף פלילי בחוק שנדון בוועדת הכלכלה יידון בוועדת הכלכלה.

<אתי בנדלר: כך הדברים נעשים בכנסת.

<אתי בנדלר: לא מפצלים בדרך כלל סעיפי הצעת חוק בין ועדות שונות למעט במקרים מאד מאד חריגים שהכנסת מחליטה עליהם.

<אופיר טל: אני מבין, אבל במקרה הזה יש בקשה ספציפית ואם אנחנו דנים בזה כבר פה, אני חושב שיש נקודה שעלתה שנוגעת לסוגיית הביטוי ההולם, שנדמה לי שהיועצת המשפטית הפנתה להוראה מחוק החברות, שיש שאלה מה זה הביטוי ההולם.

<אתי בנדלר: אין שאלה.

<אופיר טל: ודאי שיש שאלה כזאת כי אנחנו יודעים שיש הוראה של הנציבות בעניין הזה, ואני מניח שהיא לא חלה פה, במקרה הזה לגבי מה זה הביטוי ההולם ובאיזה אחוז אנחנו יוצרים בביטוי ההולם.

<אופיר טל: מה האחוז שבו בעצם יש ביטוי הולם במועצה.

<אופיר טל: זה דבר שכדאי שנסדיר אותו כבר עכשיו.

<אתי בנדלר: במועצה יש הוראה ספציפית שהוזכרה קודם, שלפחות ארבע מתוך תשעת חברי המועצה צריכות להיות נשים.

<אופיר טל: למיטב זכרוני יש ארבע אוכלוסיות ש - -

קארין אלהרר: דנו בענין הזה.

קארין אלהרר: תודה.

<אתי בנדלר: לגבי האוכלוסיות האחרות – ייצוג הולם, לפי חוק החברות הממשלתיות או כפי שהוא נאכף לגבי כל החוקים שאמצו את הסעיף הזה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: חברת הכנסת זנדברג.

תמר זנדברג: תודה גברתי היושבת ראש.

תמר זנדברג: קודם כל, זו פעם ראשונה שלי פה אז זו הזדמנות לברך אותך, את הוועדה על הדיונים שלפחות מבחוץ, עד כה, נראו מאד אינטנסיביים.

תמר זנדברג: התכוונתי להגיע לזה בסוף אבל אני דווקא אתחיל מהנושא של חוות הדעת המגדרית.

תמר זנדברג: תראו, הנושא של אם יהיה דיון או לא יהיה דיון בוועדה לקידום מעמד האישה הפך כאן, כביכול, לחזות הכל.

תמר זנדברג: למיטב התרשמותי, הנושא הזה עלה רק בגלל שהדיונים כאן הם מאד מאד אינטנסיביים ולהתרשמות חלק מחברי הכנסת וחלק מהאורחים הם אולי אפילו יותר מדי זריזים ומהירים.

תמר זנדברג: אני מציעה, כהצעת פשרה, שנקיים כאן, בוועדה דיון בנושא ההשלכות המגדריות, ויש כאלה, גם בנושא תעסוקתי.

תמר זנדברג: ברשות השידור עובדות 700 נשים, גם בנושא הייצוג אבל לא רק ייצוג במועצה אלא גם ייצוג על המסך.

תמר זנדברג: אנחנו דנים כאן בשידור ציבורי, בזמן המסך, ביצירה, בכל ההיבטים המגדריים כפי שגברתי יודעת והרבה מאתנו יודעות פה, בכנסת, הנושא של חוות דעת מגדרית על הרבה מאד חוקים הולך וצובר תאוצה יותר ויותר בעולם וגם בישראל על כך שלפעמים לחוקי תקציב, לחוקים ציבוריים באופן כללי יש השלכות מגדריות שאינן נובעות וכתובות בסעיפי החוק אבל משליכות על חייהן של נשים רבות, בין היתר בהיותן נשים או בהיבט המגדרי הספציפי הזה.

תמר זנדברג: ולכן, אני מציעה שנלך בדרך המלך ונקיים כאן, בוועדה, דיון מיוחד שיוקדש להשלכות המגדריות.

תמר זנדברג: למצער, הרעיון של דיון בוועדה לקידום מעמד האישה עלה, למיטב הבנתי, מכיוון שכאן אולי אין לכך את הזמן, אין לכך את הקשב הראוי או אני לא יודעת מה אבל לדעתי, זו דרך המלך ואני חושבת שגברתי, יושבת הראש, זה יהיה נכון וראוי וזה לא משנה אם החוק מחייב או לא מחייב שאת, כיושבת ראש הוועדה, תכריזי על דיון כזה שלא מן המניין, מין המניין, אינני יודעת מה.

תמר זנדברג: זה נושא מספיק חשוב כדי לדון בו כאן, במליאה.

תמר זנדברג: דבר שני, אני רוצה להמשיך את הדברים של רותם אברוצקי, שדיבר קודם לגבי הסעיף הספציפי הזה של המועצה ולהגיד ככה: תראו, מעבר לייצוג הנשים, ואני מצטרפת גם להערות שנשמעו כאן על ייצוג אוכלוסיות מיעוט אחרות.

תמר זנדברג: שוב, במיוחד כי אנחנו עוסקים בתחום של שידור ציבורי.

תמר זנדברג: זה תחום מאד חשוב מבחינה דמוקרטית, תקשורתית, מבחינת הנראות שלו.

תמר זנדברג: אז אני שמחה ומצטרפת גם לדברי הברכה על כך שאם אינני טועה זו הפעם הראשונה שמצוין בפירוש המספר של הייצוג ההולם, ואפילו שזה יהיה לפחות לנשים אבל זה לא חזות הכל כי יש עוד אוכלוסיות מוחלשות לאומית, חברתית ואחרת.

תמר זנדברג: ואגב, אוכלוסיות במוחלשות כפולה כמו נשים פלסטיניות, נשים אתיופיות, נשים חרדיות וכולי, שלא ניתנה לכך כל התייחסות שהיא ושוב, אם כבר אנחנו בהזדמנות הזאת שעושים מהלך מאד מכונן, מן הראוי שזה יינתן.

תמר זנדברג: דבר שני, ושוב, גם בהמשך לדברים שאמר רותם אברוצקי – יש כאן איזה שהוא עירוב, בלבול, אני לא יודעת מה, בין תפקידה של המועצה, וזה נכון באופן כללי.

תמר זנדברג: אני חושבת שההליכה כאן לתאגוד, וזו אמירה כללית על כל החוק אבל ההליכה לתאגוד במקום לרשות - -

<קריאה: הם לא מקשיבים לך.

תמר זנדברג: קודם כל, הפרוטוקול מקשיב ודבר שני, כדאי שבאמת גם החברים יקשיבו.

תמר זנדברג: - - ההליכה כאן לתאגוד במקום לרשות הוא מאד נוכח לפחות - -

קארין אלהרר: חברת הכנסת זנדברג, אני מתנצלת שאני עוצרת אותך.

קארין אלהרר: הייתי מאד קשה עם החברים האחרים.

קארין אלהרר: הם ביקשו להעיר הערות - -

עיסאווי פריג': עם חבר אחד, לא חברים.

קארין אלהרר: לא, לא.

קארין אלהרר: עיסאווי - -

עיסאווי פריג': הכל רשום בפרוטוקול ומצולם.

עיסאווי פריג': אני עקבתי איך את מתייחסת לאחרים.

עיסאווי פריג': עם חבר אחד.

התקשורת: אני חושב שאת לוקחת על עצמך אשמה שלא נכונה ולא לצורך.

התקשורת: אני הייתי בהרבה דיונים בכנסת והרבה זמן לא ראיתי ביטוי כל כך נרחב להערות, שחלקן יש לי ספק אם הן באמת אמתיות.

עיסאווי פריג': אני מתנגד לסעיפים רבים אז זה טבעי שאני לא בצד שלך בחוק.

עיסאווי פריג': ..

קארין אלהרר: סליחה, חברת הכנסת זנדברג, אני מאד מבקשת שכמנהג המקום, אם יש הערות נקודתיות לסעיף 9, אני אשמח שתעלי אותן.

קארין אלהרר: תודה.

תמר זנדברג: זאת בדיוק הערה נקודתית, זה היה ממש חצי משפט מקדים, שההליכה לתאגוד מאד ניכרת בהרכב המועצה ומדוע?

תמר זנדברג: מכיוון שיש כאן ייצוג ייתר.

תמר זנדברג: כשאני קוראת את הרכב הוועדה ואת הרכב החברות והחברים, יש כאן ייצוג יתר מאד וזה במסווה של תחום ציבורי, שהמועצה אמורה להיות ציבורית, יש כאן ייצוג יתר מאד לתחום עסקי, ניהולי.

תמר זנדברג: - -

יוני שטבון: - - -

תמר זנדברג: בסדר.

תמר זנדברג: זאת הערתי לסעיף הנדון אז אני מבקשת שלפחות תשמע עד הסוף ונמשיך הלאה.

תמר זנדברג: שני נציגים בניהול כספים, משפטן וכולי על חשבון הייצוג הציבורי האזרחי מתחום התקשורת, העיתונות, היצירה.

תמר זנדברג: כל מה שרשות השידור צריכה להיות או תאגיד השידור החדש.

תמר זנדברג: בעיניי, ההליכה לתאגוד ניכרת פה, בהרכב המועצה.

תמר זנדברג: תראו, מועצת מנהלים, הוועדה, זה בעצם הדבר החשוב ביותר העליון, המועצה המפקחת העליונה, על הגוף שאמור לספק את התוכן.

תמר זנדברג: עכשיו, זה נהוג בכל מועצה, בכל ועד מנהל שאינו מהתחום העסקי או התאגידי, זה מאד נהוג שהנציגים האזרחיים, אפילו מהשטח, אני הייתי מצפה למצוא כאן נציג עובדים של עובדי או עובדות רשות השידור.

תמר זנדברג: הייתי מצפה למצוא עיתונאי פעיל - -

<קריאה: יש פה.

תמר זנדברג: לא, במועצה.

תמר זנדברג: כאן ברור.

תמר זנדברג: הייתי מצפה למצוא כאן, במועצה, עיתונאי פעיל - -

<לידיה בר: יש חוק שמדבר על פיטורי עובדים, אז בטח הם לא יכניסו - - -

תמר זנדברג: אז אוקי.

תמר זנדברג: אני אומרת שבמלים אחרות הייתי מצפה לראות את הרשות הזאת הרבה יותר כרשות והרבה פחות כתאגיד, וזה מתחיל בהרכב המועצה.

תמר זנדברג: תודה.

קארין אלהרר: תודה רבה לגברתי.

קארין אלהרר: אני מבינה שאין עוד הערות.

<ברוך אסקרוב: יש גברתי.

קארין אלהרר: לא, אדון אסקרוב.

<ברוך אסקרוב: אני גם יושב ראש ועד עיתונאים, אני לא רק חבר העבודה.

<ברוך אסקרוב: רותם ואני זה לא תאומים סיאמיים.

<ברוך אסקרוב: זה ארגון וזה ארגון.

קארין אלהרר: מר אסקרוב, אני מבקשת שתקשיב לי למשפט הבא:

קארין אלהרר: אני מאד רוצה שכל הנציגים ידברו, ולמרות שזה לא מאד לא פשוט לנהל את הדיון בצורה כזאת.

קארין אלהרר: עם כל הכבוד, אני מבקשת שמתוך איגוד מסוים, בין אם זה היושב ראש או בין אם זה חבר, יחליטו על נציג אחד.

קארין אלהרר: זה בלתי מתקבל על הדעת שכל החברים - -

<ברוך אסקרוב: אני ראש ארגון אחר.

קארין אלהרר: אתם מאותו ארגון.

<ברוך אסקרוב: זה ארגון גג, גברתי.

קארין אלהרר: אז בפעם הבאה אני אתן רק לך ולא לחבר אחר.

<ברוך אסקרוב: לא.

<ברוך אסקרוב: הוא בראש ארגון אחד ואני בראש ארגון אחר אבל הערתי מאד נקודתית.

קארין אלהרר: בקצרה.

<ברוך אסקרוב: אני מודה לך, ואני מקווה שאני אהיה מועיל משום שאני בסך הכל מברך גם על המבנה הרזה משום שלמדנו כבר את החלופה אבל אני לא אכנס ולא אנצל את זכות הדיבור שנתת לי אלא לדבר מאד נקודתי: סעיף קטן (6) – נציג ציבור שהוא משפטן בעל ידע וניסיון.

<ברוך אסקרוב: להחליף את המילה "משפטן".

<ברוך אסקרוב: הרי ממילא יש לדיסציפלינה הזאת ייצוג חזק ביותר, יותר אפילו מאשר דירקטור רגיל על ידי היועץ המשפטי.

<ברוך אסקרוב: אנחנו לא רוצים להגיע לדירקטוריון דו ספרתי.

<ברוך אסקרוב: במילה "עיתונאי" - עיתונאי חסר, מה שיש בסעיף מספר 3 זה ניסיון משמעותי בתחום התקשורת, זה לא מחייב להיות עיתונאי.

<ברוך אסקרוב: שיהיה שם, זה בסדר.

<ברוך אסקרוב: משפטן – מיותר, עיתונאי – חסר ולכן, הצעתי הקונקרטית היא בסעיף קטן (6) – נציג ציבור שהוא עיתונאי בעל ידע וניסיון בתחום השידורים.

<ברוך אסקרוב: תודה רבה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

עיסאווי פריג': קארין, הבטחת לי התייחסות לסוגיית ההתקדמות - -

קארין אלהרר: בסוף הדיון, בסדר?

קארין אלהרר: שמענו את כל הנציגים.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: אני רוצה, אם אפשר, אדוני השר, שמעתי גם בקשב רב את הדברים - - כן, אדוני.

<דורון קרני: - - -

קארין אלהרר: מאיפה אתה אדוני?

<דורון קרני: אני נציג של עובדי - - - של עובדי המדינה.

קארין אלהרר: אתה לא חלק מהארגון שעורכת הדין הורנשטיין מייצגת?

<גלילה הורנשטיין: הארגון הוא גדול, גברתי.

קארין אלהרר: לא, לא.

קארין אלהרר: ההערה שהשמעתי למר אסקרוב נכונה לכל הייתר.

<דורון קרני: אני הסברתי לך שיש הבדל בין משפטן, זה לא בית משפט פה, לבין ארגון העובדים.

קארין אלהרר: אז אני לא אוכל לתת לעורכת דין הורנשטיין לדבר כי אתה תרצה לדבר.

<קריאה: למה?

<קריאה: אז תמשכו את זה יותר זמן.

קארין אלהרר: לא, לא.

קארין אלהרר: אני עכשיו מדברת.

<דורון קרני: הבנתי.

<דורון קרני: בסדר, אז אני צועק, תוציאי אותי.

<דורון קרני: - - -

קארין אלהרר: לא, אתה לא תדבר עכשיו, אני עכשיו מדברת.

קארין אלהרר: אתה לא תחלק לי ציונים לרגישות חברתית.

<דורון קרני: אני כן אחלק לך ציונים.

<דורון קרני: - - -

קארין אלהרר: לא, אתה לא במקום עכשיו לחלק לי ציונים.

קארין אלהרר: את הציונים תיתן בקלפי ולא עכשיו, בסדר?

קארין אלהרר: ועכשיו אני אומרת שלא ידבר יותר מנציג אחד מכל ארגון.

קארין אלהרר: יש המון ארגונים, מר שגב - -

<דורון קרני: אבל קראו לי לדבר.

קארין אלהרר: מי קרא לך לדבר?

<קריאה: אבל לכן יש לי פרקליט שמלווה אותי ויכול להיות שאני מדבר ולפרקליט יש הערה.

<קריאה: סליחה, עם כל הכבוד.

<קריאה: תראי כמה משפטנים אתם מחזיקים פה, באמת.

קארין אלהרר: לא, אני מצטערת.

קארין אלהרר: סליחה, יש פה יועצת משפטית לוועדה ועורכת דין של משרד התקשורת.

<קריאה: מצוין, אבל לכל אחד יש את הייצוג שלו.

קארין אלהרר: סליחה, אני לא מנהלת את הדיון הזה.

<דורון קרני: בקיצור, העובדים לא מוזכרים בחוק אלא בשורה אחת שיפטרו אותם, וזה מה שאתם עושים.

<דורון קרני: אז תגידו את האמת, למה להסתתר?

<דורון קרני: אנחנו רוצים לפטר את העובדים, לקלוט אותם בשכר מינימום ובזה נגמר הענין.

<דורון קרני: אז תגידו את זה.

<דורון קרני: תודה.

קארין אלהרר: סיימת את ההצגה?

קארין אלהרר: תודה.

<דורון קרני: ביקשתי רשות דיבור בנימוס ואת לא נותנת לי.

<דורון קרני: הצגה, כן.

<דורון קרני: אני גם ייצגתי פעם את שחקני "הבימה".

עיסאווי פריג': למה כל דבר את בהצגה, הצגה.

עיסאווי פריג': אדם אומר את דעתו, הצגה - - -

קארין אלהרר: חבר הכנסת עיסאווי פריג', תודה רבה גם לך.

קארין אלהרר: אם אפשר, אדוני, שמעתי את הדברים.

קארין אלהרר: אני חושבת שההצעה שעלתה לתת ייצוג אולי טיפה יותר משמעותי לנשים, אנחנו באמת נמצאים במקום שבו אנחנו רוצים לראות יותר נשים בזירות הניהול, ואני חושבת שיש פה הזדמנות לעשות מעשה שלא נעשה במקומות אחרים אבל שיש בו אמירה מאד חשובה.

קארין אלהרר: לפיכך, הייתי מציעה שבסעיף 9(א), במקום: "ובהם ארבע נשים לפחות" נעלה את מספר הנשים לחמש נשים.

התקשורת: מתוך תשע או להגדיל?

קארין אלהרר: אז אני הייתי מציעה, מכיוון שעלו רחשים, שיהיה נציג ציבור, אז ההצעה היא להעלות את מספר החברים במועצה לעשרה אנשים - -

עיסאווי פריג': זה צריך להיות אי זוגי אבל.

קארין אלהרר: רק שנייה.

קארין אלהרר: עשרה אנשים, שיהיו לפחות חמש נשים, ובמידה ויש בעיה בספירת הקולות במועצה, אולי לתת קול נוסף ליושב ראש.

התקשורת: במקרה של תיקו?

קארין אלהרר: במקרה של תיקו.

<קריאות: יש, יש למקרה של תיקו.

קארין אלהרר: בסדר, אז אם יש בלאו הכי, אז עוד יותר טוב.

<קריאה: ואם אפשר, שזה יהיה עיתונאי הנציג הנוסף.

<דורון קרני: ומה עם הערתה של חברת הכנסת זנדברג?

<דורון קרני: היא מתעלמת.

קארין אלהרר: אני, תפקידי לתת לאנשים - - -

עיסאווי פריג': בקשר לייצוג ההולם המגזרי הערבי, זה פחות.

עיסאווי פריג': את לא ממליצה לשר לעשות.

<דורון קרני: אז אולי ניתן אישה שגם עובדת, ואז פתרנו את הבעיה.

קארין אלהרר: אדוני, די.

התקשורת: קודם כל, הייתי מציע לגברתי לא לתת לכל אחד להודיע לך איך צריך לנהל את הדיון.

התקשורת: אני מקבל את הצעתך, אנחנו נדון בה וכפי שאמרתי, נגיש הצעה מחודשת לסעיפים 7 ו-9 כי יש ביניהם איזו שהיא השפעה הדדית לפי מה שנבע מההערות של הנוכחים כאן וחברי הכנסת.

התקשורת: השאיפה תהיה, אני כבר מודיע, אני לא חושב שצריך לוותר על המודל של דירקטוריון מצומצם ומקצועי.

התקשורת: יחד עם זאת, ננסה לתת יותר ביטוי בסעיף 7 למטרות כדי להרחיב אותן ונשתדל, ככל שאנחנו נקיים דיון, לתת מענה בסעיף 9 - -

תמר זנדברג: שיהיה מקצועי בתחום העיתונות והשידור ולא רק בתחום כספי ופיננסי.

תמר זנדברג: זה הרעיון.

התקשורת: שניה, חברת הכנסת זנדברג, קודם כל, צר לי על האמירה שלך כי אם תקראי את הסעיף, קודם היתה טענה הפוכה שיש יותר מדי לתחום השידורים ואין פה - -

תמר זנדברג: כמספר האנשים סביב השולחן מספר הדעות.

התקשורת: - - לא, יש איך אומרים?

התקשורת: שחור על גבי עיתון.

התקשורת: כתוב פה מה הכשירויות הנדרשות.

התקשורת: בתחום היצירה, זה נכון שכאן יש נציג של השחקנים ונציג של המוסיקאים אבל סתם, רשמתי לעצמי שיש שחקנים, יש פזמונאים, יש מלחינים, יש במאים, יש במאים, יש מפיקים, יש תסריטאים.

התקשורת: אגב, גם הסופרים כי הרי על הספרים שלהם מבוססים בסוף גם תסריטים.

התקשורת: אני נורא רוצה - -

תמר זנדברג: בסדר, אפשר להביא את זה לאבסורד אבל בסוף יש - -

התקשורת: - - אני ממש לא מביא את זה לאבסורד.

התקשורת: אצלך זה אבסורד, אני נפגש עם הגופים האלה, כל אחד מאלה שמניתי אני נפגש אתם, ואני חושב שצריך להביא לידי ביטוי את ההיבטים התרבותיים האומנותיים שכל אחד מהם ניחן בו.

התקשורת: יחד עם זאת, שולחן הניהול צר מלהכיל ולכן, צריך ועדת איתור שמנסה לתת איזה שהוא איזון - -

תמר זנדברג: ולכן שני אנשי כספים כן יושבים ועוד משפטן ואנשי ניהול אבל העיתונאים ואנשי התקשורת והעובדים לא.

תמר זנדברג: בסופו של דבר, זה מגיע לשורה תחתונה, אדוני השר.

התקשורת: צר לי שכנראה לא קראת, שוב אני אומר, למרות הערכתי אליך, הפעם כנראה לא קראת את החוק.

התקשורת: יש ביטוי גם לתחומים שאת ציינת.

<קריאה: - - -

קארין אלהרר: לא להעיר הערות ביניים בבקשה.

התקשורת: יש פה איש חינוך, יש פה איש עם ניסיון בתחום העיתונות הכתובה.

התקשורת: תקראי את החוק.

תמר זנדברג: קראתי היטב, ולכן היתה הערתי, מפני שקראתי.

התקשורת: אז אנחנו ננסה להוסיף, כמו שאמרה יושבת הראש, שהנציג העשירי יבוא גם מהתחום הזה של התרבות והיצירה.

התקשורת: נגיש הצעה מחודשת לוועדה.

קארין אלהרר: אני מבקשת להודיע שבאישור יושב ראש הכנסת אנחנו נישאר לדיון עוד חצי שעה.

עיסאווי פריג': אנחנו לא יכולים.

עיסאווי פריג': קארין, צריך ליידע אותנו קודם.

עיסאווי פריג': אנחנו בונים לו"ז בהתאם.

<קריאות: - - -

קארין אלהרר: קיבלתי אישור עכשיו.

עיסאווי פריג': זה לא משנה האישור, תיידעי אותנו קודם.

<קריאות: אנחנו צריכים להגיע לתל אביב.

<משה שגב: לא יכול להיות, גברתי היושבת ראש, עם כל הכבוד, אנחנו גם מנהלים בזמן הזה מקום עבודה, אנחנו מייצרים עבודה, מייצרים כתבות, מייצרים את חדשות הלילה, רוצים שנשדר מונדיאל.

<משה שגב: אתם רוצים לעשות לנו פיליבסטר?

<משה שגב: אתם עושים לנו פיליבסטר עכשיו, לא אנחנו.

קארין אלהרר: אני עשיתי לך פיליבסטר?

<משה שגב: בוודאי.

<משה שגב: אם יש לי סדר יום, שתביני, - - -

התקשורת: בגלל זה אתה יושב ראש ועד - - -

<קריאה: כן, אבל הוא לא מקבל כסף, הוא עובד באותו זמן כבוד השר.

<משה שגב: שלא תהיה לו משכורת, נכון.

התקשורת: למה, הכריחו אותו להיות יו"ר ועד?

התקשורת: מי שרוצה לייצג עובדים, שייצג אותם.

<משה שגב: שייצג אותם ולא יהיה בעבודה ולא תהיה לו משכורת.

התקשורת: למה, מורידים לך מהמשכורת כשאתה פה?

<משה שגב: בוודאי, איזה שאלה?

<משה שגב: זה בהתנדבות.

התקשורת: אין בעיה.

התקשורת: איפה יושב ראש רשות השידור והמנכ"ל?

התקשורת: הם לא פא.

התקשורת: אני אבדוק את זה.

התקשורת: זאת אומרת, כל מי שנמצא כאן, לתפיסתך יורד לו מהמשכורת השוטפת?

התקשורת: אני רוצה שתצהיר את זה לפרוטוקול.

התקשורת: עם כל הכבוד לדיון ולפרובוקציות, בא נדבר אמת אחד לשני, בסדר?

<משה שגב: אנחנו אנשי מקצוע, זה מה שלא ברור פה, אנחנו מייצרים גם.

קארין אלהרר: סליחה, מר שגב, אתה תקשיב לי.

קארין אלהרר: יש החלטה כבר, היא התקבלה.

קארין אלהרר: הדיון יתארך בחצי שעה.

קארין אלהרר: מי שלא יכול להמשיך ולהיות כאן, זה בסדר, דעתו תישמע על ידי החברים שלו, אני משוכנעת.

קארין אלהרר: עכשיו אני רוצה להמשיך לסעיף 10.

קארין אלהרר: עורכת הדין נויפלד, בבקשה.

עיסאווי פריג': אני מתנגד לזה ואני לא משתתף.

קארין אלהרר: בסדר גמור.

עיסאווי פריג': את עושה את זה כבר יומיים, תנהלי את זה לבד, לא צריך חברי ועדה.

התקשורת: זו סמכותו של יו"ר הכנסת, ומי שיש לו בעיה עם זה, שיפנה ליו"ר הכנסת.

התקשורת: זה לפי התקנון.

עיסאווי פריג': בסדר.

עיסאווי פריג': אתמול עשתה והנה, היום עושה את זה שוב.

עיסאווי פריג': זה מחטפים.

התקשורת: תיקחו בחשבון זה עוד יכול לקרות הרבה פעמים.

<קריאות: - - -

קארין אלהרר: עיסאווי, אני הודעתי לך שתהיה הצבעה על סעיף 10.

קארין אלהרר: בבקשה.

קארין אלהרר: אולי גם סעיף 11, עיסאווי.

עיסאווי פריג': תודה על הדמוקרטיה.

עיסאווי פריג': יש לכם רוב.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: עורכת הדין נויפלד, בבקשה.

<גלילה הורנשטיין: יש לי שאלה: עד איזה סעיפים את מתכוונת לעבור היום?

קארין אלהרר: ככל שיותיר לנו הזמן עד השעה 11:30.

קארין אלהרר: בבקשה, עורכת הדין נויפלד.

<חגית ברוק: "סעיף 10.

<חגית ברוק: איסור זיקה.

<חגית ברוק: לא ימונה לחבר המועצה ולא יכהן בה מי שיש לו זיקה אישית או עסקית לשר משרי הממשלה, מי שעוסק בפעילות פוליטית או בפעילות מפלגתית, מי שעסק בפעילות פוליטית בחמש השנים שקדמו למועד הצגת המועמדות או מי שעסק בפעילות מפלגתית בשבע השנים שקדמו למועד האמור.

<חגית ברוק: "

<דנה נויפלד: הסעיף הזה, בשל הרצון לשמר את העצמאות, דובר פה רבות על העצמאות של הגוף הזה.

<דנה נויפלד: נקבעה הוראה מחמירה ביחס למה שקיים בכל החקיקה, כולל חקיקת התקשורת, ביחס לאיסור הזיקה שיהיה על חברי המועצה מבחינת זיקה עסקית, אישית או פוליטית על מנת לשמר ולהגביר את ההפרדה בין חברי המועצה לבין הפוליטיקאים.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: הערות.

קארין אלהרר: מר רן מלמד, בבקשה.

<רן מלמד: אני חושב שצריך להוסיף לסעיף הזה או אולי בסעיף מיד אחריו, שלא יוכלו להיות ממונים למועצה לפחות בחמש השנים הראשונות, מי שהיה חבר בוועדת לנדס או קשורים אליו בניגודי עניינים כאלה ואחרים.

<רן מלמד: שלא ייווצר מצב שבעצם חברי ועדת לנדס מייצרים לעצמם גם טובת הנאה כזאת או אחרת - -

<דנה נויפלד: הם לא יכולים לייצר לעצמם.

<דנה נויפלד: זה מאד מקומם מה שאתה אומר, אני מצטערת.

<רן מלמד: אני לא חושב שזה מקומם, אני ממש לא חושב שזה מקומם, אני לא מסכים אתך.

<רן מלמד: אני חושב שצריך לשים את הדברים האלה על השולחן.

<רן מלמד: זאת עמדתי.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: בבקשה, חברת הכנסת פרנקל.

רינה פרנקל: אני חושבת שהסעיף הזה ממש משקף דברים אמתיים למה שמיועד החוק, שלא יהיו אנשים פוליטיים בתקשורת.

רינה פרנקל: אני חושבת שפה הכל ברור, ובהחלט מונע מינויים של אנשים שהיו חמש שנים, שבע שנים בפוליטיקה לתקשורת, והשפעתם על הדבר הזה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

<מלי פולישוק: אני לא מדברת בשם אקו"ם עכשיו.

<מלי פולישוק: אני מדברת בשם מי שכיהנה כיושבת ראש הוועדה לביקורת המדינה בכנסת.

<מלי פולישוק: אני שואלת האם זיקה אישית או עסקית זה נוגע לבן אדם עצמו או גם לבני משפחתו, כי בהסבר לא כתוב.

<אתי בנדלר: זו שאלה יפה, גברת פולישוק.

קארין אלהרר: מיד תינתן תשובה.

<דנה נויפלד: - - -

<אתי בנדלר: אבל לא החלנו את ההגדרות של חוק החברות הממשלתיות.

התקשורת: גברתי, היועצת המשפטית, אני מתפלא על ההערה הזאת שלך.

התקשורת: מה זאת אומרת לא החלתם?

התקשורת: החלתם אותם ועוד איך, מה שנקרא.

<אתי בנדלר: לא החלנו את ההגדרות לענין זיקה אישית בסעיף הזה.

<אתי בנדלר: צריך לכתוב בסעיף זה: זיקה אישית, ככל שיש הגדרה בחוק החברות, כמשמעותה או כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות.

התקשורת: תרשי לי להניח שגם אם לא נכתוב, זאת תהיה הפרשנות שתינתן למשמעות הזאת כיוון שהוועדה שבודקת את זה, סופו של דבר היא אותה ועדה שפועלת מכוח חוק החברות הממשלתיות.

<אתי בנדלר: אני מסכימה אתך אבל עדין יש דברים שמוטב שיאמרו במפורש.

<דנה נויפלד: אם אפשר, כי חבל על הזמן, אתי.

<דנה נויפלד: הרי זה מונח מוכר גם בחוק החברות הממשלתיות, נכון?

<דנה נויפלד: ככל שיש הגדרה – נאמץ אותה ואם אין, אנחנו מסתפקים בפרשנות של ההגדרות כמו שיכתבו.

התקשורת: אין הגדרה.

התקשורת: אני חוזר בי, אין הגדרה.

התקשורת: זו הפרשנות של הוועדה, שהיא פרשנות סופר מחמירה.

<נציגת ארגון העובדים: אני רק רוצה להזכיר לגבי ועדת לנדס, שמר לנדס הודיע שהוא לא ייגש לשום מכרז שקשור ברשות או בתאגיד החדש שיוקם במשך שנה מיום הגשת הדוח.

<נציגת ארגון העובדים: מיום הגשת הדוח עברו כבר כמה וכמה חודשים.

<נציגת ארגון העובדים: עד שיגמרו פה הדיונים יעברו עוד כמה וכמה חודשים, והתנאי שלו יימוג וייעלם, והוא יוכל לבוא ולהיות או נציג או לעבוד עם הרשות השנייה.

<נציגת ארגון העובדים: אני חושבת שצריך לאסור את זה עליו לפחות לתקופה של כמה שנים נוכח - -

<קריאה: 10 שנים.

<נציגת ארגון העובדים: אני לא קובעת, אני רוצה שזה יצויין.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: איתי לנדסברג, בבקשה.

<איתי לנדסברג: אני רוצה להעיר מבחינה עובדתית שבעשר השנים האחרונות התחלפו בערך שמונה שרים ממונים על ביצוע חוק רשות השידור.

<איתי לנדסברג: אז לסעיף 10, צריך סעיף שגם השר עצמו מצהיר שאין לו ניגוד עניינים כי אם השר ממשיך למנות, אז עלולה להיות פה זיקה של השר עצמו לאנשים שהוא ממנה.

<איתי לנדסברג: הדבר הזה לא מוגדר בחוק כי דיברו פה קודם על הניתוק של הפוליטיקה מהמינויים - -

<דנה נויפלד: הוא לא יכול.

<אתי בנדלר: אם אסור שלי לא תהיה זיקה אליך, זאת אומרת שלך לא תהיה זיקה אלי.

קארין אלהרר: זה דו-צדדי הזיקה הזאת.

קארין אלהרר: לא יכול להיות שלשר תהיה זיקה ולצד השני לא תהיה זיקה.

<איתי לנדסברג: בסדר, אבל אני רק מדגיש את האבסורד - -

קארין אלהרר: לא, זה לא אבסורד.

קארין אלהרר: האבסורד הוא עצם ההצעה.

<איתי לנדסברג: רגע, עוד לא גמרתי את המשפט.

<איתי לנדסברג: אני רק מדגיש את האבסורד במה שנאמר פה קודם על העובדה שהשר ממנה והשר מעורב בכל תהליך המינויים.

<איתי לנדסברג: כאן, בסעיף הזה, מודגש עוד פעם האבסורד הזה.

קארין אלהרר: הבנתי.

קארין אלהרר: תודה רבה.

קארין אלהרר: כן, עורך דין טל.

התקשורת: אולי באמת בהמשך למה שאיתי אמר, נבטל את סעיף 10 כי ממילא אין לי שיקול דעת על מי שוועדת האיתור איתרה.

התקשורת: אז אם במקרה יצא שוועדת האיתור איתרה מישהו שיש לו זיקה אלי אבל בכלל אין לי שיקול דעת אם למנות אותו או לא, אולי הוא צודק ובאמת נוריד את סעיף 10.

התקשורת: אתי

<אתי בנדלר: הסעיף הזה, מבחינת התחולה שלו, הוא הרחב ביותר שאני מכירה בחקיקה הקיימת

התקשורת: ברור.

<איתי לנדסברג: אני חושב באמת שהתפקיד של השר צריך להסתכם במינוי השופט, ומרגע זה הוא צריך להתנתק ניתוק פוליטי מכל תהליך המינויים.

התקשורת: וזה בדיוק מה שיש בחוק.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: עורך דין טל, בבקשה.

<אופיר טל: קודם כל, סעיף 10 הוא ראוי ונכון ואנחנו מברכים עליו.

<אופיר טל: מה שאנחנו מבקשים להוסיף זה שברגע שמישהו מונה להיות חבר מועצה והוא מעמיד את עצמו לבחירות בכנסת או מתחיל לעסוק בפעילות פוליטית בהיותו חבר מועצה, אנחנו מבקשים שהוא ישעה את עצמו או יושעה מתפקידו במועצה עד לסיום הבחירות, אם הוא מעמיד את עצמו לבחירות או עד סיום העיסוק הפוליטי שלו.

רינה פרנקל: אז יש את חוק החברות הממשלתיות, לא?

<אופיר טל: אני לא יודע אם זה חל פה.

התקשורת: אבל כתוב:

התקשורת: לא ימונה מי שעוסק בפעילות - -

<אופיר טל: לא ימונה, אבל מהרגע שהוא מונה?

<דנה נויפלד: תנאי שפוסל אותו מלהתמנות פוסל אותו גם מלכהן.

<דנה נויפלד: כתוב בסעיף 16.

קארין אלהרר: פרופסור אלי פולק.

<אלי פולק: ההבדל בין פעילות מפלגתית ופוליטית איננו ברור לי כי למשל, לטעמי, כל אדם שעוסק בתקשורת, שכותב מאמר דעה, זו גם פעילות פוליטית, כמובן לגיטימית וברור לי שלא זאת כוונת המחוקק אבל אני לא מבין - -

התקשורת: דנה, תקשיבי.

התקשורת: פרופסור פולק, זו שאלה טובה מה שהוא שואל.

<אלי פולק: - - מה ההבדל בין פעילות פוליטית למפלגתית.

<אלי פולק: כלומר, מה ההגדרה של פעילות פוליטית?

התקשורת: גם אני רוצה להוסיף על זה, שאם אדם שכותב מאמרי דעה נגד ראש הממשלה, זו פעילות פוליטית?

התקשורת: הוא יפסל?

התקשורת: אני לא רוצה לפסול אדם כזה.

התקשורת: בעד פוסל, ונגד?

התקשורת: או שהוא צריך לעשות את זה במסגרת מפלגה מסוימת?

<מלי פולישוק: השאלה אם הוא עיתונאי בכלל.

התקשורת: או נגד שר האוצר למשל.

<אלי פולק: - - כי נראה לי שאפשר פשוט למחוק את המילה "פוליטית" מהסעיף ולהשאיר רק "מפלגתית".

<אלי פולק: ואז, הסעיף עונה על - -

קארין אלהרר: ניתן לה להשיב, בבקשה.

<דפנה גלוק: אני ממשרד המשפטים.

<דפנה גלוק: מדובר בתוספת של שרת המשפטים: הכוונה היתה שהפעילות המפלגתית היא בעצם פעילות מוסדית-מפלגתית.

<דפנה גלוק: אנחנו, בדברי ההסבר, הפנינו באופן ספציפי לפעילויות של המסגרת המוסדית, חברות בגוף בוחר או בהנהלה פעילה, שאז אנחנו מדברים על זיקה שהיא הרבה יותר הדוקה מפעילות פוליטית גרידא.

<גלילה הורנשטיין: זה מפלגתית, להתפקד זה מפלגתית.

התקשורת: אבל השאלה היא מה ההבדל בין "פוליטית" ל"מפלגתית"?

<דפנה גלוק: מה שאמרתי עכשיו, שפעילות פוליטית יכולה להיעשות מחוץ למסגרת מפלגתית של מפלגה.

התקשורת: אני שואל שאלה פרקטית: בן אדם שכותב מאמרים בעיתונות הכתובה - -

<דפנה גלוק: זה לא מפלגתית.

התקשורת: לא, זה לא מפלגתית אבל השאלה אם זאת פעילות פוליטית.

התקשורת: הוא כותב עכשיו כל שבוע נגד המדיניות הכלכלית של שר האוצר.

התקשורת: זאת פעילות פוליטית?

התקשורת: או שהוא כותב בעד שר האוצר, לצורך הענין.

<אלי פולק: בעגה המקצועית המילה "פוליטיקה" זאת מדיניות.

<אלי פולק: זו מילה הרבה יותר רחבה מאשר "מפלגה".

<רן מלמד: נכון, זה לא קשור למפלגתיות.

<רן מלמד: הוא צודק.

קארין אלהרר: כן, משרד המשפטים.

<דפנה גלוק: זה נכון ש"פוליטי" הרבה יותר רחב מ"מפלגה" ולכן המגבלה, ככל שמדובר ב"פוליטי", היא מצומצמת יותר מהמגבלה שחלה על "מפלגתי".

<דפנה גלוק: המגבלה על "מפלגתי" רחבה יותר, מתוך הנחה שאדם שהוא פעיל באופן מוסדי במסגרת מפלגתית - -

התקשורת: את ה"מוסדי" הבנו דווקא.

התקשורת: אנחנו שואלים על אדם שעושה את זה לא באופן מפלגתי-מוסדי.

<אלי פולק: הסעיף הזה משווה בין שניהם.

<אלי פולק: הסעיף הזה אומר: מי שעוסק בפעילות פוליטית או בפעילות מפלגתית.

<רן מלמד: הוא צודק לגמרי.

<קריאה: או מי שהוא חבר מפלגה או לא חבר מפלגה.

<דפנה גלוק: האבחנה בין "מפלגתית" לבין "פוליטית" נועדה להמשך הסעיף שמדבר על העיסוק הקודם.

<דפנה גלוק: מי שעסק בפעילות פוליטית בחמש השנים שקדמו או שבפעילות מפלגתית בשבע השנים שקדמו.

<דפנה גלוק: הסיבה שיש שבע שנים למפלגתית היא מתוך התפיסה שפעילות מפלגתית היא פעילות מוסדית בתוך המנגנון, והיא יוצרת - -

התקשורת: אבל דפנה, זאת לא השאלה, את לא עונה על השאלה.

התקשורת: שואלים אותך על פעילות פוליטית.

קארין אלהרר: אדוני, השר אני רוצה - -

התקשורת: אני שואל אותך על פעילות פוליטית.

התקשורת: מה זה פעילות פוליטית שפוסלת אותך מלהיות חבר מועצה?

התקשורת: מה המשמעות של זה?

קארין אלהרר: אני רוצה רק רגע לחדד, וזו שאלה שלי: - -

התקשורת: ה"מפלגתית" ברורה.

קארין אלהרר: - - ה"מפלגתי" הוא באמת נושא מאד ברור.

קארין אלהרר: לגבי "הפוליטי", אני חושבת שיש בישראל מספר של עיתונאים ואנשים שכותבים עם דעה ואפשר להגיע אליו.

<מלי פולישוק: צריך להוריד את זה.

<גדי בן יצחק: זה חובה בעיתונות להביע דעה.

התקשורת: לא רק עיתונאים, גם פובליציסטים.

קארין אלהרר: השאלה מה הנפקה מינה של התוספת הזאת פוליטית.

<מלי פולישוק: כל המדינה הזאת עוסקת בפעילות פוליטית.

<רן מלמד: מי שהיה שר ללא תיק ובעצם לא היה חבר המפלגה ומונה כאיש מקצוע, יוכל להתמנות למועצה לפי הדבר הזה או לא?

קארין אלהרר: רן, היא הבינה את הנקודה.

<דפנה גלוק: הבנו את הנקודה.

<דפנה גלוק: אנחנו מנסים לגשת - -

<דנה נויפלד: - - -

התקשורת: למה זה נולד - אני יודע כי פוליטיקה זה פשע כמו רצח עם, וצריך להראות שאנחנו תמיד נגדו.

התקשורת: זה למה זה נולד.

התקשורת: תסביר לי למה זה ימות.

<קריאה: - - -

התקשורת: נכון, יש הרבה צביעות גם בתוכנו.

התקשורת: איפה גדי?

<דנה נויפלד: כיוון שעלו טענות וגם טענות שקיבלתי בהערות מהכיוון שפה דווקא אומרים הפוך, אני לא כל כך מבינה, עלתה טענה כנגד הפוליטיזציה של - - - ולכן, הסעיף נוסף בצורה רחבה ביותר שקיימת, כמו שאמרה היועצת המשפטית, בתוך החקיקה הישראלית.

<דנה נויפלד: זה הסדר יוצא דופן, זה הסדר מחמיר.

קארין אלהרר: אבל השאלה אם הניסוח הכל כך רחב לא מעקר את היכולת להביא את האנשים?

<מלי פולישוק: נכון.

<מלי פולישוק: לא יהיה את מי לבחור.

<גלילה הורנשטיין: אסור להתבטא, לתת השקפה פוליטית?

<גלילה הורנשטיין: זה נקרא פעילות פוליטית?

<גלילה הורנשטיין: כשמסתכלים ובודקים מה ההגדרות, ובדקתי, זאת ההגדרה.

<גלילה הורנשטיין: ל"מפלגתית" יש הגדרה.

<גלילה הורנשטיין: ל"פוליטית" חיפשתי הגדרה ולא מצאתי בשום מקום.

<מלי פולישוק: צריך להוריד את זה.

התקשורת: זו אמירה שאין לה גבול.

<דפנה גלוק: זה לא כל כך מדויק כי אנחנו לא צריכים להתמקד רק במונח "פוליטי" אלא אנחנו צריכים להסתכל בהקשר של "עוסק בפעילות פוליטית".

<דפנה גלוק: אדם שיש לו דעות פוליטיות, הוא מצביע בבחירות ויכול להיות שהוא גם יביע את עמדתו - -

התקשורת: אבל מה זה הפגנה?

התקשורת: מה זאת אומרת?

התקשורת: אם מישהו הפגין נגד הממשלה במסגרת המחאה החברתית, היו כאלה גם אנשי ימין ואנשי בני-עקיבא - -

<קריאות: נכון, הוא צודק.

התקשורת: אז לכן, זה צריך להיות במסגרת מפלגתית הפעילות שלו.

התקשורת: רק זה פוסל אותו.

<דפנה גלוק: אם יש תנועות פוליטיות שאינן מפלגות, הן לא רצות לכנסת.

<דפנה גלוק: יש אנשים שעוסקים ויש הבדל בין אדם - -

<אלי פולק: אני חבר ב"אור ירוק", אז אסור לי להיות פעיל כאן?

<גלילה הורנשטיין: אבל אי אפשר לבטא השקפה פוליטית?

<גלילה הורנשטיין: זאת הכוונה?

<דפנה גלוק: אני חוזרת ואומרת: אמרתי להיפך.

<דפנה גלוק: זה שיש לאדם השקפה פוליטית, זה שהוא מצביע בבחירות והשתתף פעם בהפגנה ואולי חתם על איזו עצומה, לא על זה אנחנו מדברים.

<דפנה גלוק: אנחנו מדברים על עיסוק בפעילות פוליטית.

<דפנה גלוק: אדם שהוא חבר פעיל בתנועה שהיא תנועה פוליטית למשל, - -

<יורם בן דוד: אז אולי תוסיפי "שעיסוקו המרכזי" או - -

<קריאה: אבל אם הוא חבר מפלגה והוא לא פעיל?

<רן מלמד: מה זה "תנועה פוליטית"?

<יורם בן דוד: יש תנועות פוליטיות שלא נמצאות בכנסת.

קארין אלהרר: סליחה, לא לדבר ביחד, לא שומעים.

<רן מלמד: מה זה "תנועה פוליטית"?

התקשורת: "שלום עכשיו" זה לא פוליטי כי הם לא רצים לכנסת או גוש אמונים.

התקשורת: אפשר.

<רן מלמד: אבל נניח מישהו מ"זכות הציבור לדעת"?

<רן מלמד: זה נחשב פוליטי או לא נחשב פוליטי?

<מלי פולישוק: ומועצת יש"ע גם?

<קריאה: ההסתדרות זה גם גוף פוליטי?

<קריאה: אנחנו עושים הפגנות.

<מלי פולישוק: צריך פשוט להוריד את זה, זה מיותר.

קארין אלהרר: אני מבקשת לשמור על שקט.

קארין אלהרר: אני באמת רוצה להבין: המטרה שלשמה אנחנו רוצים להגיע מאד ברורה.

קארין אלהרר: מצד שני, אנחנו באמת לא רוצים לעקר מתוכן את המטרה הכללית של החוק והיא: מינויים של אנשים ראויים, שיהיו נטולי פניות, אובייקטיביים וכולי.

קארין אלהרר: נשאלת השאלה האם בהסרת המילה "פוליטית", אנחנו עדין מגשימים את המטרה שאליה אנחנו רוצים להגיע, שניתוק ההשפעות הפוליטיות המפלגתיות על חברי המועצה, האם כן או לא, אשמח לתשובתך.

<אתי בנדלר: אני חוששת שכן אבל אני אולי צריכה לבסס את התשובה שלי על בדיקה יותר מעמיקה ולא ברמה של שליפה מהשרוול.

<אתי בנדלר: מכל מקום, אין ספק שיכולה להתבצע פעילות פוליטית שלא במסגרת מפלגתית.

<אתי בנדלר: ולכן - -

קארין אלהרר: השאלה אם אנחנו יכולים לתחום אותה ולדעת - -

<אתי בנדלר: השאלה היא מהי הפרשנות הראויה למונח "פעילות פוליטית", ואת זה אני צריכה לבדוק.

<אתי בנדלר: נדמה לי שההרחבה כאן נעשתה דווקא, אם אינני טועה, לגבי פעילות מפלגתית כי צינון לגבי מי שעוסק בפעילות פוליטית קיימת גם היום בחקיקה.

<אתי בנדלר: ולכן, דווקא השמטת המונח הזה, לדעתי עלול לעורר תהיות ושאלות.

<אתי בנדלר: זאת אומרת, שמי שברור, נניח שיש פעילות פוליטית שגם השר לא יחלוק שהיא פעילות פוליטית שאיננה במסגרת מפלגתית - -

התקשורת: אני לא מכיר כזאת.

התקשורת: בכל מה שקשור לצינון, זה תמיד חל על פעילות פוליטית שנעשית במסגרת מפלגתית.

התקשורת: אני לא מכיר ששופט או מישהו פעם החליט בענין הזה, שמישהו הביע עמדות פוליטיות כאלה ואחרות אבל עשה את זה במסגרת דעותיו, על זה הוא נפסל או צונן או אינני יודע מה.

קארין אלהרר: הרי ברור שאין אדם שהוא באמת פלקט והוא אובייקטיבי לגמרי.

קארין אלהרר: כולנו - -

<גלילה הורנשטיין: - - -

<אתי בנדלר: - - - לדעתי הוא גם קיים בחוק הכנסת, וזה מה שאני רוצה לבדוק.

<דנה נויפלד: את הבאת את זה מהיועץ המשפטי של הכנסת.

<יורם בן דוד: אנחנו בדמוקרטיה ואני חבר מפלגה.

<יורם בן דוד: זה אומר שאסור לי להיות - -

<קריאה: השאלה אם מי שיתפקד למפלגה לא יוכל להיות?

התקשורת: זה לא פעילות מפלגתית.

<יורם בן דוד: אני לא פעיל, אני חבר במפלגה.

<יורם בן דוד: כאזרח המדינה, זו זהותי הפוליטית.

התקשורת: חוק החברות הממשלתיות מחריג חברות במפלגה כי אתה לא רוצה לאסור על אזרחי המדינה להיות חברים במפלגות.

התקשורת: לא דומה חבר מפלגה לחבר מרכז או חבר מוסד שמשפיעה על החוקה של המפלגה וכולי.

התקשורת: יש רמות בענין הזה.

קארין אלהרר: כן, אדוני.

<לזר צנדקוביץ: אני מוועד הנדסה.

<לזר צנדקוביץ: רציתי לשאול: לא שמעתי שאנשים שיבחרו למועצה או לתאגיד יעמדו בפני ועדת שימוע ויצהירו על הצהרת הון או על אינטרסים מנוגדים.

<דנה נויפלד: אפשר להציע הצעה?

<דנה נויפלד: כיוון שאנחנו רוצים בכל זאת להתקדם, יכול להיות שאפשר להתקדם ואנחנו ננסה לבחון שוב את הנוסח של הסעיף.

קארין אלהרר: בסדר גמור.

<אתי בנדלר: אני רק רוצה להזכיר שבאמת בסעיף 24 לחוק הכנסת, כשמדובר על היועץ המשפטי לכנסת, נאמר: "במהלך תקופת כהונתו ובשנה שלאחריה לא יהיה היועץ המשפטי לכנסת פעיל בחיים הפוליטיים, ולא יהיה חבר במפלגה כל שהיא".

<אתי בנדלר: זה קצת שונה, זה לא בדיוק אותו דבר.

קארין אלהרר: רק רגע.

התקשורת: פעיל פוליטי הוא יכול להיות אבל לא חבר במפלגה.

<לזר צנדקוביץ: האדם שצריך להיבחר, האם הוא יעמוד רק בפני שופט או ועדת שימוע?

התקשורת: הוא עומד בפני שני שופטים - אחד של יו"ר ועדת האיתור ועוד שופט של ועדת המינויים.

<לזר צנדקוביץ: וזה יהיה ועדת שימוע שאחרים יוכלו לשמוע ולראות את המועמד עומד לפניהם ומביע את דעתו או שזה יהיה במעגל סגור?

התקשורת: במעגל סגור, חדר סגור.

התקשורת: אנחנו לא בוחרים פה אני לא יודע מה.

התקשורת: גם מועמדים לשופטים עליונים לא עומדים לשימוע ציבורי, לזר.

<מלי פולישוק: בזיקה האישית לשר כתוב "זיקה אישית או עסקית", וצריכה להיות כאן "מפלגתית".

<מלי פולישוק: כתוב שמי שיש לו זיקה אישית או עסקית לשר, וכאן המקום להכניס "או זיקה מפלגתית".

התקשורת: ברור.

<דורון קרני: יש לי שאלה: אני רוצה להמשיך את הקו שחברי פה הציג לגבי ועדת לנדס.

<דורון קרני: מה עם חברי מליאת רשות השידור הנוכחית?

<דורון קרני: האם הם יוכלו להיבחר או ש - -

קארין אלהרר: למה לא?

<דורון קרני: למה לא?

<דורון קרני: כי הם נכשלו בתפקידם.

<דורון קרני: אין סיבה שהם יהיו בגוף החדש אחרי שהם - -

התקשורת: עובדי רשות השידור ירצו להמשיך בגוף החדש?

<דורון קרני: בטח, הם לא אשמים.

<דורון קרני: הם לא נכשלו, השר ארדן.

<דורון קרני: אותם עובדים לא אשמים.

התקשורת: בא לא נעסוק בהטחת האשמות.

קארין אלהרר: תודה, תודה.

קארין אלהרר: אם כך, דרושה בדיקה נוספת.

קארין אלהרר: לא נצביע על סעיף 10 היום.

קארין אלהרר: לקראת הדיון הבא אני אשמח לקבל תשובות בענין הזה.

קארין אלהרר: עורכת דין נויפלד, אני מבקשת להקריא את סעיף 11.

<חגית ברוק: "11.

<חגית ברוק: מינוי ממלא מקום זמני ליושב ראש המועצה.

<חגית ברוק: (א) התפנתה משרתו של יושב ראש המועצה וטרם התמנה אחר במקומו או נבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו, ימנה לו השר ממלא מקום מבין חברי המעוצה לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים.

<חגית ברוק: (ב) הושעה יושב ראש המועצה מכהונתו לפי הוראות סעיף 16(ב) ימנה לו השר ממלא מקום מבין חברי המועצה למשך תקופת ההשעיה.

<חגית ברוק: "

קארין אלהרר: כן, בבקש ההסבר לסעיף.

<דנה נויפלד: אני חושבת שהדבר מדבר בעד עצמו.

<דנה נויפלד: מדובר על אופציה שבה התפנתה משרה של יושב ראש המועצה ועל מנת שהגוף יוכל להמשיך לתפקד, מדובר על ממלא מקום זמני, ולכן, כאשר הוא זמני, יש היגיון בזה שזה יהיה אחד מחברי המועצה, שכבר עבר את הליך המינוי, עבר את כל התהליכים של ועדת האיתור.

<דנה נויפלד: מה שכן, היתה פה הערה של היועצת המשפטית, שלפחות עלינו היא מקובלת – היא בקשה שיוסף פה שהשר ימנה בהקדם האפשרי.

<דנה נויפלד: לא היתה שום סיבה שלא נכלל, אז אפשר להוסיף.

קארין אלהרר: בסדר גמור.

<קריאה: למה השר ימנה ולא המועצה תבחר?

<אתי בנדלר: אני רוצה להאיר בהארה נוספת, מעבר לכך שיש צורך למנות בהקדם האפשרי והיא שעל פניו, יתכן שיושב ראש מועצה הושעה מכהונתו לפי סעיף 16(ב) שאליו נגיע, יכול להיות שייבצר ממנו תקופה ארוכה בפועל, לחזור לתפקיד אם בכלל.

<אתי בנדלר: ואז, ממנים בין חברי המועצה ממלא מקום, מי שאין לו הכישורים להיות בהתאם לחוק יושב ראש המועצה, וזאת לתקופה ארוכה.

התקשורת: אז מה ההצעה?

<אתי בנדלר: אני חשבתי שאפשר להציע כאופציה, בנוסף לסמכות למנות כפי שמוצע כאן, שהשר יהיה רשאי למנות ממלא מקום שלא מבין חברי המועצה לכל תקופת ההשעיה, לפי הוראות סעיף 4א3.

<אתי בנדלר: דהיינו, שאם נסיבות ההשעיה הן כאלה שרואים את זה או בתחילת - -

התקשורת: כן, רק הייתי מנסח את זה אחרת.

התקשורת: הייתי אומר: תפעל ועדת האיתור לאיתור מועמד ליושב ראש - -

<אתי בנדלר: כן, זו המשמעות.

התקשורת: - - והשר ימנה אותו בלי שיקול דעת.

<רן מלמד: למה לא לעשות את זה לשישה חודשים ואחרי זה להפוך את זה לקבוע, למנות מישהו קבוע?

<רן מלמד: עד שישה חודשים לעשות כמו סעיף (א).

<אתי בנדלר: זו אופציה נוספת שחשבתי עליה ודנתי בה עם היועצת המשפטית של משרד התקשורת אבל אני לא בטוחה שהיא טובה משום שאם היא תקופת מילוי המקום הזמני תוגבל מראש לשישה חודשים בלבד ולא החלו בה במועד בהליכים לאיתור מועמד אחר או שלא איתרו עדין, אז יצא שלמועצה לא יהיה יושב ראש.

קארין אלהרר: תודה.

התקשורת: לא משנה, מה שתציעו מקובל עלי.

קארין אלהרר: גברתי רוצה להציע את נוסח הסעיף, גברתי היועצת המשפטית?

<אתי בנדלר: אז מה שאני מציעה זה שגברתי תצביע על הסעיף בהתניה לשני שינויים: א.

<אתי בנדלר: שמינוי ממלא המקום יהיה בהקדם האפשרי.

<אתי בנדלר: זה גם בסעיף קטן (א) וגם בסעיף קטן (ב).

<אתי בנדלר: והשינוי השני לענין מינוי ממלא מקום ליושב ראש המועצה – השר יהיה רשאי למנות ממלא מקום גם שלא מבין חברי המועצה לכל תקופת ההשעיה, ולענין זה יחולו ההוראות שחלות על מינוי יו"ר קבוע.

<גדי בן יצחק: גברתי סליחה, שאלה לענין: כבוד השר אמר קודם שתפקידו של מינוי חברי המועצה הוא רק של חותמת גומי.

<גדי בן יצחק: הפעם אני רואה שזה לא בדיוק חותמת גומי אלא זו התערבות פוליטית.

התקשורת: את מפנה לסעיף 4.

התקשורת: תסבירי להם מה הכוונה.

<אתי בנדלר: זה בדיוק אותו דבר.

<אתי בנדלר: סעיף 4, זה אומר שוועדת האיתור היא זו שממליצה על מועמד לתפקיד היו"ר.

<אתי בנדלר: בפועל, השר חותם על המינוי שלו.

קארין אלהרר: אני חייבת לסיים.

קארין אלהרר: אני מעלה את סעיף 11 בשינויים - -

<אופיר טל: אבל יש כאן בעיה מהותית עם זה שהשר ממנה את היושב ראש.

<אופיר טל: ליושב ראש יש קול כפול, הוא ממנה את - -

קארין אלהרר: אבל עורך דין טל, השר לא ממנה, באמת.

קארין אלהרר: היא הפנתה לסעיף 4, ובאותו ענין - -

<אופיר טל: לא בענין הזה.

<אופיר טל: ההערה של השר מקובלת, הדרך נכונה, מה שהיועצת המשפטית ציינה נכון ולא על זה הענין.

<אופיר טל: גברתי, אני מבקש שבסעיף 11(א) הקיים – "ימנה לו השר ממלא מקום מבין חברי המועצה".

<אופיר טל: השר ממנה את מי שקולו כפול וזאת בדיוק הזיקה הפוליטית שעליה אנחנו מדברים, שאנחנו מבקשים לנתק אותה.

התקשורת: סליחה, זה לתקופה מוגבלת, וצריך לפעול מהר בשביל לאתר מישהו.

<אופיר טל: חברי המועצה צריכים לבחור ביניהם.

קארין אלהרר: קוראים לנו להצבעות.

התקשורת: חברי המועצה עברו תהליך של איתור?

<אתי בנדלר: ההצעה היא שמינוי ממלא המקום יעשה על ידי חברי המועצה ולא על ידי השר.

<אופיר טל: נכון, זאת ההצעה.

<קריאה: אין מי שיצביע.

<קריאה: יש רק אחד.

קארין אלהרר: לא נכון, יש שניים.

קארין אלהרר: סליחה, אני קול.

קארין אלהרר: אני מעלה להצבעה את סעיף 11 בשינויים כפי שהציגה היועצת המשפטית של הוועדה.

קארין אלהרר: מי בעד, מי נגד?

קארין אלהרר: בעד – 2

קארין אלהרר: נמנעים – אין

<אתי בנדלר: אין הסתייגויות לסעיף הזה.

קארין אלהרר: הישיבה להיום נעולה.

<קריאה: אפשר לומר משהו?

<קריאה: אני ביקשתי לדבר, פורום היועצים הדוקומנטריים.

<קריאה: אני לא אגיע מחר ודווקא לחזק את ידיכם: אנחנו רואים אתכם פה נאנקים תחת פיליבסטר שנאמר כלפיכם, אנחנו רואים מהלך הפוך וחשוב לי להגיד גם לך, כבוד השר, שהיוצרים עומדים מאחוריך.

<קריאה: מאות יוצרים עומדים מאחוריכם - -

<קריאות: באמת, באמת.

<לירן עצמור: שמי לירן עצמור, מפורום היוצרים הדוקומנטריים.

<לירן עצמור: חבל מאד, אני יודע שנשמעו פה רק ביקורות כלפיכם.

<לירן עצמור: אנחנו רוצים לברך את ידיכם על הפעולה האדירה.

<לירן עצמור: אני היחיד שלא מקבל פה כסף על השעות שאתם מקבלים בתור עובדים כאן.

<לירן עצמור: - -

<קריאות: - - - לך ללשכת עבודה.

<לירן עצמור: - - אנחנו עשרות שנים מנסים לקבל עבודה בערוץ 1, ועכשיו אנחנו יכולים לראות סוף סוף עתיד ורוד עבורנו.

<לירן עצמור: תודה לך כבוד השר.

<קריאה: זה לא יכול להיות שהאדון נותן את ההרצאה שלו לפני שאתם מגבילים את כל הדוברים, את כל הנציגים לנציג אחד בלבד.

<קריאה: אני לא חושב שזה דמוקרטי מה שאתם עושים פה.

קארין אלהרר: הישיבה מחר בשעה 9:00.