הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק השידור הציבורי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 3, 2014-06-16 09:00

קארין אלהרר: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה השלישית של הוועדה לדיון בהצעת חוק השידור הציבורי, התשע"ד-2014.

קארין אלהרר: כפי שאמרנו בדיון הקודם בסופו של הדיון, היום נתחיל בהקראת הסעיפים.

קארין אלהרר: שלום גברתי היועצת המשפטית משרד התקשורת, עו"ד דנה נויפלד.

קארין אלהרר: בבקשה להקריא.

<דנה נויפלד: עו"ד חגית ברוק מהלשכה המשפטית משרד התקשורת תקריא, נסביר כל סעיף.

<דנה נויפלד: נתחיל בהקראה של ההגדרות.

<דנה נויפלד: ההגדרות עצמן אני לא בטוחה שיש מה להסביר אותן, אלא במקום שאחר כך בסעיפים נתייחס להגדרות עצמן.

קארין אלהרר: אני מבקשת לשמור על השקט.

קארין אלהרר: תודה.

<חגית ברוק: הצעת חוק השידור הציבורי, התשע"ד 2014.

<חגית ברוק: הגדרות 1.

<חגית ברוק: בחוק זה –

עיסאווי פריג': את הקראת את הפרק.

קארין אלהרר: סליחה, היא הקריאה את ההגדרות.

עיסאווי פריג': ההגדרות יותר חשובות מהתוכן, יש לנו גם מה להגיד שם.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אני אבקש ממנה להסביר את מה שדרוש הסבר.

עיסאווי פריג': אני מבקש רשות דיבור על הסעיף הזה.

<דנה נויפלד: אפשר, אם רוצים להיכנס להגדרות עצמן, אם אני יכולה להציע הצעה בשביל להתקדם.

<דנה נויפלד: האם אפשר יושבת ראש הוועדה לא להצביע על ההגדרות, להתחיל להקריא את הסעיפים הבאים, וכאשר ההגדרות הן רלבנטיות בהתייחס לסעיפים הספציפיים אז כדאי לקרוא ולדון בהגדרות ביחד עם הסעיפים הספציפיים.

<רן מלמד: מה קורה אם יש הגדרות שחסרות?

עיסאווי פריג': חברת כנסת קארין, ההגדרות הן המהות, וההגדרות האלו יש לנו מה להגיד, וצריך לשמוע אותנו ולרשום את ההערות, אני מבקש.

דוד צור: חבר הכנסת חשדן.

דוד צור: ..

עיסאווי פריג': לא חשדן.

עיסאווי פריג': יש לי מה להגיד, כי יש דברים שבניגוד לשכל הישר כתובים בהגדרות, פשוט מאוד.

קארין אלהרר: חבר הכנסת פריג', אז תגיד בבקשה את ההערות.

עיסאווי פריג': גברתי היושבת ראש, אני רוצה להתמקד רק בסוגיה אחת.

עיסאווי פריג': אני רואה חשבון במקצוע, לימדו אותי באוניברסיטה העברית מה זה עלות שכר.

עיסאווי פריג': עלות שכר זה עלות מעביד, ככה לימדו אותי.

עיסאווי פריג': עכשיו כשאני כאן נכנס קורא עלות שכר, אני רוצה שהשכל הישר התיישר למה שאתם כותבים.

עיסאווי פריג': מה אתם כותבים כאן?

עיסאווי פריג': "כל תשלום בעד העסקה לרבות הפרשות מעסיק תשלומי חובה או רשות שהמעסיק נושא בהם בשל העסקה.

עיסאווי פריג': החזרי הוצאות המשולמים לעובד, תשלומים בעד סיום עבודה, רכב והוצאות השימוש בו וכל הטבה או תשלום אחר בין שהם משולמים על בסיס חודשי ובין שלא".

עיסאווי פריג': כבודו מהאוצר, מה שאני קורא בהגדרת עלות שכר, מאחר ומרכיב השכר הולך להיות מרכיב משמעותי ביותר ברשות השידור העתידית לקום, יש מגבלת שכר.

עיסאווי פריג': אז כל הניפוח בהוצאות האלו בא לתת חסימה של - - -

<דנה נויפלד: אתה צודק.

עיסאווי פריג': נכון, בסדר אני צודק.

<דנה נויפלד: אני רוצה להסביר.

עיסאווי פריג': אני יודע, הרבה דברים אנחנו לא מבינים אחד את השני.

עיסאווי פריג': אני מסביר את השאלה.

עיסאווי פריג': אני עוד לא שאלתי, גברתי.

עיסאווי פריג': אני כמפיק, אני כעורך, אני כמראיין, מכניסים לי את הכיבוד, ומכניסים לי כל הוצאה חד-פעמית שאני אבצע במשך כל התעסוקה שלי, ומכניסים אותה כחלק מעלות השכר בכדי לנפח את מרכיב השכר בתקציב הכולל כאמצעי חסימה, זה בלתי הגיוני.

עיסאווי פריג': הוצאות הרשות, הוצאות הנסיעה, צריך הגדרה.

<דנה נויפלד: השאלה רק אם זה הזמן.

<דנה נויפלד: כל מה שאני מנסה לבוא ולהגיד, שההגדרה הזאת צריך לקרוא אותה עם הסעיף.

<דנה נויפלד: אתה מציג פה סעיף שעוד לא דובר בו, אתה צודק.

התקשורת גלעד  ארדן: אתה צודק שצריך לדון בו.

<דנה נויפלד: נכון, אין מחלוקת.

<דנה נויפלד: פשוט השאלה היא רק לגבי העיתוי - האם כדאי לקרוא את ההגדרה הזאת כשלא רואים?

<דנה נויפלד: מה שמעניין זה איך ההגדרה הזאת משפיעה על הסעיף של הגבלת עלות השכר בתוך התקציב, וזה עוד הרבה סעיפים קדימה.

<דנה נויפלד: כל מה שאני שואלת, אני לא מתווכחת, אתה מעלה הערות שהן רלבנטיות ביותר, רק השאלה היא האם כדאי לדון בזה ברגע זה של ההגדרה, או כשנגיע לסעיף שיראו את התמונה הכוללת על מה זה משפיע.

עיסאווי פריג': מה מטרת המחוקק כשציין את ההגדרה הרחבה בצורה כזאת, למה?

<יונתן רגב: מדוע אתה אומר שהיא רחבה?

<יונתן רגב: איזה מהרכיבים כאן לדעתך - - -

עיסאווי פריג': תשלומי חובה או רשות.

עיסאווי פריג': תשלומי רשות אף פעם לא חלק מעלות השכר.

עיסאווי פריג': 2.

עיסאווי פריג': כל הטבה או תשלום אחר - - -

קארין אלהרר: חבר הכנסת פריג', איזה תשלומים?

עיסאווי פריג': אני עושה את תפקידי גברתי.

קארין אלהרר: בסדר, אני רוצה לעזור לך, איזה תשלומי רשות אתה מדבר לא נכנסים לשכר?

עיסאווי פריג': עלות שכר.

עיסאווי פריג': עלות שכר, עלות המעביד היא ההוצאות החודשיות, המשכורת החודשית, כולל עלות המעביד.

עיסאווי פריג': כל הוצאה שהיא לא חובה שהמעביד נותן אותה בהטבה חד פעמית במהלך כל השנה היא לא חלק מהשכר, אדוני.

<יונתן רגב: ודאי שכן.

<יונתן רגב: הטבה שנותן המעביד בשל העסקה - - -

עיסאווי פריג': לא אדוני, לך תבדוק מה זה עלות שכר.

עיסאווי פריג': בוא נוציא מה זה עלות שכר.

התקשורת גלעד  ארדן: יש לי שאלה.

התקשורת גלעד  ארדן: קודם כל לא חייבים להתחיל בטונים כאילו אנחנו כבר במלחמת עולם.

מיקי רוזנטל: זה עכשיו החלק הנעים.

מיקי רוזנטל: ככה הוא מדבר, אתם טועים פה.

עיסאווי פריג': אתה בעצמך קולך חזק, אני פעם הערתי לך?

התקשורת גלעד  ארדן: לא.

עיסאווי פריג': יש לך קול חזק וחבל על הזמן.

התקשורת גלעד  ארדן: בסדר, אני חוזר בי ומתנצל על ההערה שלי.

עיסאווי פריג': זה יופי.

התקשורת גלעד  ארדן: אני מבין את השאלה, תנו לי רגע להגיד את עמדתי.

עיסאווי פריג': למה אתה רוצה לתת הגנה על הסעיף הזה, למה לא אנשי האוצר?

התקשורת גלעד  ארדן: כי אני אחראי קודם כל לחוק הזה לפני האוצר, זה חוק מטעם משרד התקשורת, ואני יש לי יכולת למשוך בו גם סעיפים ולבטל אותם.

התקשורת גלעד  ארדן: אם תשמע את עמדתי, אולי תחליט שאת הדיון על הסעיף הזה עדיף לדחות מאוחר יותר.

התקשורת גלעד  ארדן: אם לא היה את סעיף 65 בחוק שמדבר על כך שתהיה מגבלה על כמה מתוך תקציב רשות הגוף החדש יילך לשכר, אז פחות היה איכפת לך איך מוגדר פה עלות השכר.

התקשורת גלעד  ארדן: סעיף 65 נמצא במשא ומתן בינינו להסתדרות.

התקשורת גלעד  ארדן: יכול להיות, לא בטוח, יכול להיות שהוא השתנה, יכול להיות שהוא יירד הסעיף הזה, יכול להיות שיחולו בו שינויים משמעותיים.

התקשורת גלעד  ארדן: אני מציע שההגדרה הזאת שאתה צודק שהיא מצריכה דיון, אבל היא מצריכה דיון בגלל ההשכלה שלה לסעיף של מרכיב השכר מההוצאות, נדחה את זה להמשך.

התקשורת גלעד  ארדן: לא נגמור את החוק הזה מבלי שיהיה דיון והכרעות על ההגדרה הזאת, אבל תנו לנו עוד קצת זמן כי אנחנו במשא ומתן עם ההסתדרות על הסעיף עצמו שמשליך על הרלבנטיות.

דוד צור: תקרה של - - -

מיקי רוזנטל: היינו יכולים לקרוא את ההגדרות בסוף.

קארין אלהרר: סליחה, קצת איבדנו שליטה.

קארין אלהרר: יש הקראה של הגדרות כנוהל, אמרנו שלא נתייחס אליהן כרגע בגלל שצריך לקרוא אותם במשולב עם הסעיפים.

קארין אלהרר: חבל באמת לבזבז את זמנינו כרגע על הגדרות, לא שהן לא מהותיות, לא שלא נערוך בהן דיון מקיף, פשוט צריך לקרוא אותם בהקשר.

קארין אלהרר: כרגע ההקשר לא נמצא.

קארין אלהרר: אני מציעה שנעבור לסעיף 2, נקריא את סעיף 2 נדבר עליו דיון מהותי שאפשר ונעבור הלאה.

עיסאווי פריג': חברים, כבוד השר, והיושבת ראש, אני הבנתי שהחוק ברובו מבוסס על המלצות לנדס בתקנה 27 מהכנסת ה-18.

עיסאווי פריג': תיקון 27.

עיסאווי פריג': כאשר קראתי את התקנה 27 שהיא בעצם מהווה את המהות של הרבה מהשינוי המבני, אני מבקש שנתעכב קצת על התקנה הזאת.

קארין אלהרר: חבר הכנסת פריג', זה היה אמור להיות במבוא.

קארין אלהרר: התחלנו בהקראת הסעיפים.

עיסאווי פריג': אנחנו נמצאים בדיון.

קארין אלהרר: לא, אנחנו נמצאים בהקראה של הסעיפים.

קארין אלהרר: בסדר, בכדי שנבין את ההשלכות.

קארין אלהרר: חבר הכנסת פריג', כל החומרים הועברו אליכם, היו שני דיונים כלליים שבהם כל אחד אמר את דעותיו ואת ההערות הכלליות שלו.

קארין אלהרר: אני אשמח כשזה יהיה רלבנטי, לדון בתיקון 27.

קארין אלהרר: כרגע אני מבקשת להמשיך בהקראה.

<רן מלמד: לי עדיין חסרה הגדרה אחת בסיסית של מהו שידור ציבורי.

קארין אלהרר: אנחנו נגיע לזה בסעיף 7.

<רן מלמד: זה לא בתפקידים, גברתי.

<רן מלמד: אני חושב שצריך להגדיר בהגדרות מהו שידור ציבורי, האם זה שידור שהציבור צריך לשלם למשל בניגוד לדברים שאנחנו יודעים שרצים פה כפי שנהוג להגדיר במקומות אחרים.

קארין אלהרר: יש מקומות שזה נכון, ויש מקומות שזה לא נכון.

<רן מלמד: לכן אני חושב שצריך להעלות פה את הנושא של להכניס הגדרה בפרק ההגדרות.

<אתי בנדלר: למה אתה מתכוון, יש לך הצעה?

<רן מלמד: יש 8 הצעות שונות שאני יכול להביא, ואני מניח שכמעט כל אחד יכול להביא.

<אתי בנדלר: אגיד לך למה, תסתכל על סעיף 8 להצעת החוק שעדיין לא הגענו, וזה אולי מרמז למה הכוונה.

<רן מלמד: הסתכלתי על סעיף 7, ועל סעיף 8, קראתי אותם היטב, קראתי גם את החוק המקורי של רשות השידור לסוגים שלו.

<רן מלמד: אגב, גם שם לא ממש מוגדר מהו שידור ציבורי.

<רן מלמד: אני חושב שזאת שאלה שצריך לתת עליה כמה דקות את הדעת, ולהחליט אם להכניס אותה להגדרות או לא.

<רן מלמד: אני למשל סבור ששידור ציבורי צריך להיות על חשבון הציבור בין השאר, זאת עמדתי.

<רן מלמד: יכול להיות שיש אחרים שלא, אני לא נכנס למנגנון, אם כן אגרה כזאת, או כן אגרה אחרת.

<אתי בנדלר: בכל מקרה, בין אם זה מתוקצב מתקציב המדינה, או באמצעות אגרות רכב, או בכל דרך אחרת, זה על חשבון הציבור.

<אתי בנדלר: אתה מתווכח כרגע על דרך - - -

<רן מלמד: אני חושב שצריך להגדיר מה המשמעות של שידור ציבורי.

<רן מלמד: זה שאנחנו בורחים מזה ולא עושים, אני חושב שזה טעות וזה פספוס.

<רן מלמד: אני חושב שלא צריך לבטל את זה בקלות כזאת.

קארין אלהרר: רן, אתה מכר ותיק של הכנסת.

קארין אלהרר: אם הייתה הצעה, אני פשוט ביקשתי להעביר אותה.

קארין אלהרר: אז תעביר הצעה רן, אנחנו לא מצביעים כרגע על ההגדרות.

קארין אלהרר: אם יהיה מקום להוסיף הגדרה, אנחנו נוסיף הגדרה.

<אלי פולק: פרופ' אלי פולק, האגודה לזכות הציבור לדעת.

<אלי פולק: מסגרת הסעיף שמדבר על שידורים לא נאמר מלה אחת על שידורים מכוונים, על אמצעי שידור מודרניים שגם אנחנו לא יודעים להגיד מה הם יהיו בעתיד.

קארין אלהרר: יש תשובה לדבר הזה.

<אתי בנדלר: יש בהמשך.

<דנה נויפלד: בסעיף 71.

<אלי פולק: סליחה, בחוק.

<אלי פולק: אני מדבר כרגע בהגדרות.

<אלי פולק: במסגרת הגדרות כאשר נכנסים לדבר ששידורים זה דו-כיווניים, אז החסר פה של שידורים מקוונים ובכל אמצעי טכנולוגי אחר שיהיה הוא חייב להיות פה בהגדרות.

<דנה נויפלד: ההערה זאת הערה טובה, אבל מצאנו לה פתרון בדרך אחרת.

<דנה נויפלד: יש פה בתוך ההגדרות, שוב, אני לא חושבת שיש מקום עכשיו להיכנס להגדרה הגדרה, אבל ניסינו לשמור גם על אחידות בתוך החקיקה, זה סיבה טכנית ההגדרה ששידורים מוגדרת בכמה דברי חקיקה.

<דנה נויפלד: שמרנו על אותה הגדרה, ההתייחסות לאמצעים הטכנולוגיים כמו שהצעת, ואתה צודק, נגיע אליה בסעיף 71, לכן, זה להקדים כרגע את המאוחר ויש לזה מענה בתוך החוק.

<אלי פולק: לא מצליח להבין מדוע אי אפשר להוסיף פה את השלוש מלים של שידורים מקוונים וכל אמצעי שידור אחר.

התקשורת גלעד  ארדן: זה כתוב ב-71, מה זה משנה איפה זה כתוב?

<אלי פולק: אז בשביל מה יש הגדרות?

<אלי פולק: בשביל מה לדבר על דו כיוונים ועידודיים במסגרת ההגדרות?

<אלי פולק: גם זה כתוב במקומות אחרים.

<דנה נויפלד: זאת ההגדרה והיא הגדרה מקובלת בתוך חקיקת התקשורת.

<אתי בנדלר: אני רוצה לענות לפרופ' פולק, שהשאלה הזאת נשאלה על ידי גם בישיבה מוקדמת שאני עשיתי עם נציגי משרד התקשורת, ולא רק שהפנו את תשומת ליבי לסעיף 71 שכולנו ראינו אותו, אלא אני זוכרת שמה שאותי שיכנע, ואולי ישכנע גם את חברי הכנסת היא שהרגולציה לגבי שידורים מקוונים לא רק שהיא לא קיימת, אלא עדיין לא יודעים מה רוצים שייכלל בה.

<אתי בנדלר: לכן ברגע שאתה מכליל את זה בהגדרת שידורים, כל הרגולציה לגבי שידורים תופסת גם את השידורים המקוונים, כך כשזה בסעיף נפרד התאפשר לכנסת בהמשך להחליט איזה סוג של רגולציה, איזה כללים היא רוצה להחיל על שידורים מקוונים ולא החלה אוטומטית.

עיסאווי פריג': מה צריך את זה בהגדרות?

<אלי פולק: כלומר זה מאוד מהותי.

<אתי בנדלר: התשובה שלי אומרת שהעובדה ששידורים מקוונים, דהיינו, שידורים באינטרנט, או סמארטפונים, וכיוצא בזה לא נכללים בהגדרה שידורים, הדרך הזאת, השיטה הזאת היא נכונה לטעמי.

<אלי פולק: אבל 5 שנים מהיום זאת תהיה צורת השידור העיקרית.

<אתי בנדלר: נכון, יכול להיות אבל אתה לא יודע מה היום.

<גדי בן-יצחק: לנו אסור ולכל האחרים מותר.

<דנה נויפלד: זה שאלה של הגדרה כי במהות הערתו של פרופ' יקבל מענה וביטוי בסעיף בנפרד.

התקשורת גלעד  ארדן: בסעיף 71.

<גדי בן-יצחק: כיום המצב, על פי החוק הישן, לנו אסור לרשות השידור, ולכל האחרים מותר, מה מותר?

<גדי בן-יצחק: יש לנו מגבלות בלי סוף על העניין הזה.

<דנה נויפלד: יש מגבלות אבל מותר.

<ברוך אסקרוב: יושב ראש ועד עיתונאי "קול ישראל" בתל אביב, וחבר אגודת העיתונאים בתל אביב.

<ברוך אסקרוב: תודה גברתי.

<ברוך אסקרוב: מלה חשובה שחסרה בשם החוק.

<ברוך אסקרוב: זה חוק השידור הציבורי, חוק השידור הממלכתי ציבורי.

<ברוך אסקרוב: אני יודע שזה נושא לדיון, אבל יותר מדי חשוב מכדי לפסוח על זה השידור הממלכתי ציבורי.

<ברוך אסקרוב: אני מדבר על שם החוק, וכמובן שאני מפנה זאת גם אל כבוד השר.

<ברוך אסקרוב: השידור הממלכתי, אפילו שהממלכה, אנחנו לא מדברים על הממשלה, הממלכה כמו מוסד הנשיא, הממלכה נותנת לשידור להתנהל באופי ציבורי, אבל הממלכה אחראית, והשידור הזה מתייחס גם לממלכה על מערכותיה ועל מלחמותיה.

<ברוך אסקרוב: תודה רבה.

<דנה נויפלד: התפיסה של שידור ממלכתי כבר לא התפיסה, זה היה נכון לגבי חוק רשות השידור.

<דנה נויפלד: התפיסה של שידור ציבורי מבטאת את המהות של השידור הזה, שידור לכולם, למען כולם.

<דנה נויפלד: על המימון עוד יהיה דיבור פה, אבל זה מבטא בצורה המדויקת ביותר את סוג השרות הזה.

<דנה נויפלד: השרות כשידור ממלכתי, כאשר אנחנו מדברים על שמירה על עצמאות של גוף השידור הזה, יכולה להעיד באופן שאינו מדויק על מהות השירות.

<דנה נויפלד: לכן אני מציעה להשאיר את זה כשידור ציבורי.

<ברוך אסקרוב: אני חייב להעיר הערה לוגית.

<ברוך אסקרוב: גברתי, רק משפט לוגי מאוד חשוב.

קארין אלהרר: אדוני, אני מצטערת.

קארין אלהרר: הערת, קיבלת תשובה.

קארין אלהרר: תודה.

<ברוך אסקרוב: אני מודה מאוד, אני מתנצל, זה פשוט מבחינת המהות.

<גלילה הורנשטיין: מדוע רק חוק החברות מוזכר ולא פקודת החברות מוזכרת, ויש שתי משמעויות?

<גלילה הורנשטיין: אני מבקשת להכניס גם את פקודת החברות.

קארין אלהרר: היא מוזכרת.

<דנה נויפלד: היא מוזכרת בחלק הרלבנטי.

<גלילה הורנשטיין: אני מדברת על ההגדרות עכשיו, בפנים אני יודעת שזה נזכר אבל לא בהגדרה.

<אתי בנדלר: יכול שיהיה צורך בשלב הניסוח, נעביר את ההגדרה לסעיף 1.

<אתי בנדלר: זאת הערה ניסוחית.

<אתי בנדלר: תודה.

<גלילה הורנשטיין: זה לא רק ניסוחי, זה מהותי.

<אתי בנדלר: אם יהיה צורך להעביר את זה לסעיף 1, אני אעביר את זה לסעיף 1 בשלב הניסוח.

<גלילה הורנשטיין: אתם מתייחסים בהצעת החוק לפקודת החברות, ואתם לא מגדירים את פקודת החברות.

<גלילה הורנשטיין: צריכה להיות הגדרה בפרוש לפקודת החברות, ולא רק חוק החברות.

<גלילה הורנשטיין: דבר שני, אני לא רואה פה הגדרה לארגון יציג ואני לא רואה פה הגדרה לעובד, ומכיוון שהחוק הזה עומד להתייחס למערכות יחסי עבודה, צריכה להיות פה הגדרה גם של ארגון יציג וגם של עובד.

עיסאווי פריג': קארין, וליועצת המשפטית שאלה.

עיסאווי פריג': האם הצעת החוק, התזכיר שאנחנו דנים בו עכשיו היא דומה להצעה והתזכיר שפנינו לציבור שהופץ בשביל לקבל דוחות?

<אתי בנדלר: למיטב ידיעתי כן, אבל אני לא ערכתי השוואה.

<אתי בנדלר: מי שתוכל להעיד על זה זאת גברת דנה נויפלד.

<אתי בנדלר: אני רק רוצה לומר לאדוני באופן כללי.

<אתי בנדלר: תזכיר מופץ כדי לקבל הערות כדי שיוכלו לדון בהערות, ולאחר הפעלת שיקול דעת יחליטו שיש מקום לקבל אותם, להטמיע אותם בנוסח הצעת החוק.

<אתי בנדלר: לכן, דווקא תזכיר שזהה לחלוטין לנוסח הצעת חוק יכול להעיד במקרים מסוימים שלא הייתה שום פתיחות לקבלת הערות.

<אתי בנדלר: אני פשוט מעירה את תשומת ליבך לעניין הזה.

עיסאווי פריג': אני שאלתי שאלה מוגדרת.

התקשורת גלעד  ארדן: אם על חלק מהדברים חבר הכנסת פריג' התעקש, אני אהיה מוכן להחזיר את זה אחורה למודל הקודם.

עיסאווי פריג': אני לא מתעקש, אני רוצה לדעת, כבוד השר, גלעד.

קארין אלהרר: חבר הכנסת פריג', היו מעט שינויים, אני חושבת שהשינויים שנעשו הם דווקא לטובת העניין, הם שינויים מבורכים, אני מברכת עליהם.

קארין אלהרר: אם תרצה, אני בטוחה שתקבל התייחסות לגבי סעיפים ושינויים שנערכו מאז התזכיר לחוק המוצע.

עיסאווי פריג': כי האותיות כל כך קטנות, מזכירים לי את ההלוואה הבנקאית.

עיסאווי פריג': ...

עיסאווי פריג': לפחות שישימו במארקר לגבי השינויים שנדע אותם.

<אתי בנדלר: אין הליך כזה מעולם.

<גלילה הורנשטיין: לגבי העובד והארגון יציג, יש איזה תשובה, יש התייחסות?

<אתי בנדלר: ככל הנראה לא מצאו צורך בהגדרות כאלה.

<גלילה הורנשטיין: למה, כי אין עובדים, זה לא ארגון יציג?

נחמן שי: לא, אין עובדים, זה רשות בלי עובדים.

קארין אלהרר: אם תהיו בשקט, תקבלו תשובה מעורכת דין נויפלד.

קארין אלהרר: בבקשה.

נחמן שי: לא רוצים להתמודד מה זה רשות.

<דנה נויפלד: אני רוצה להעיר שוב הערה שהיא טכנית, ואז יש פה את נציג הממונה על השכר שיכול לתת תשובה מהותית.

נחמן שי: הוא יסביר לנו מה זה שידור ציבורי, זה באמת יהיה - - -

קארין אלהרר: חבר הכנסת נחמן שי, שאלו על עובד לא על שידור ציבורי עכשיו.

<אברהם שלמה: אין פה הגדרות לעובדים זה העניין.

קארין אלהרר: חבל, אתם מפריעים, היא רוצה לתת לכם תשובה.

<דנה נויפלד: ההגדרות משמשות לצורך סעיפים מסוימים.

<דנה נויפלד: אם ההגדרות מופיעות למעלה, זה אומר שהם משתמשים בהם יותר מפעם אחת לאורך החוק.

<דנה נויפלד: אם יהיה צורך בהוספת הגדרות נוספות, אם לא יספק מה שיש בתוך הסעיפים הרלבנטיים, כמו שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה, היא תוסיף את ההגדרות במקומות הרלבנטיים ככל שיהיה בהם צורך.

<דנה נויפלד: עד שלא יתחילו הדיונים וההקראות בסעיפים המהותיים, עד שלא נסיים את הדיון בהגדרות, לא תוכלו לראות האם אכן יש צורך בהגדרה או לא.

<גלילה הורנשטיין: אז השאלה היא, מכיוון שהחוק מתייחס לא רק לעבר אלא גם לעתיד בעיקר, הוא מתפרס על העבר ועל העתיד, העתיד הוא בפרוש יחסי עובדים בארגון היציג.

<גלילה הורנשטיין: מה זאת אומרת, אם יהיה צורך?

<גלילה הורנשטיין: אנחנו לא מבינים את הפרשנות הזאת.

<גדי בן יצחק: אולי יצליחו למנוע התארגנות עובדים, זה הכול.

<גדי בן יצחק: אני לא מבין, למה אין צורך בהגדרת ארגון יציג?

<קריאה: כי לא צריך עובדים.

<קריאות: - - -

התקשורת גלעד  ארדן: אני לא מבין, אין הגדרה כללית?

קארין אלהרר: אני מבקשת לשמור על שקט.

<דפנה גלוק: נמצא בחוק הסכמים קיבוציים.

<דפנה גלוק: חוק הסכמים קיבוציים מסדיר את מעמדו של ארגון יציג, ומגדיר מהו ארגון יציג.

<דפנה גלוק: נושא של הגדרה של עובד מוסדר, בעצם יש לו מענה בפסיקה של בתי דין לעבודה.

<דפנה גלוק: למיטב ידיעתי, אין לנו סיטואציות של חקיקה שמסדירה היבטים שאינם ספציפיים לדיני עבודה שנכנסת להגדרות האלה.

<דפנה גלוק: אין הבדל בין תאגיד השידור הציבורי, לבין כל גוף אחר במגזר הציבורי, או במידה רבה גם מהמגזר הפרטי לגבי מעמדם של עובדים, מעמדו של ארגון יציג.

<דפנה גלוק: אין בחקיקה הזאת שום דבר שמונע עבודה - - -

<גלילה הורנשטיין: לא, אבל מדובר על קליטת עובדים פה, זה לא ככה.

<קריאות: - - -

נחמן שי: התשובה שהיא קיבלה שאין תשובה.

נחמן שי: זו תשובה מצוינת, למה אנחנו עושים דיונים בכלל?

<קריאה: אתם רוצים פילבסטר, בסדר.

קארין אלהרר: התשובה היא שזה לא מתאים לדבר החקיקה.

<תמנה עורב: - - - טובת העובדים.

קארין אלהרר: גברת תמנה, את רוצה לצאת.

<אברהם שלמה: הכול מכור מראש, לא נורא - - -

<אבי חיים: מה זה דיקטטורה?

<אבי חיים: מותר לאנשים לדבר.

קארין אלהרר: גם לדמוקרטיה יש גבולות.

קארין אלהרר: אני נותנת יותר מדי.

<גלילה הורנשטיין: מה התשובה הסופית שאני אבין, שאני אדע.

קארין אלהרר: היא נתנה לך.

<אתי בנדלר: שאין מקום להגדיר את זה בחוק הזה זו התשובה.

<אתי בנדלר: אין מקום לכלול הגדרות ספציפיות לחוק זה, הגדרות לעובד והגדרות - - -

התקשורת גלעד  ארדן: עובדי רשות השידור הם לא יותר ולא פחות מאף עובד אחר במגזר הציבורי נקודה.

<אברהם שלמה: הפכו אותנו למצורעים.

<אברהם שלמה: ..

<לינדה בר: ולכן מסלקים אותנו.

<קריאות: - - -

התקשורת גלעד  ארדן: למרות שהם אנשי תקשורת, והם מנסים להלך אימים, הם לא יותר ולפחות מאף עובד אחר במגזר הציבורי, ואכן, לא צריך לתפור עבורם מעמד מיוחד לוועדים שלהם מעל כל ועד של תאגיד אחר ציבורי.

מיכל בירן: גלעד, צריך להגיד אבל את האמת, שבסעיף 65 אתה כן עושה להם הסדר מיוחד.

התקשורת גלעד  ארדן: סעיף 65 נמצא במשא ומתן.

<עידן אור: אם זה כך למה לא קיבלנו - - -

<לינדה בר: אני רוצה להבין, אם עובדי רשות השידור הם לא יותר ולא פחות מעובדים אחרים, אז מדוע מתייחסים אלינו כמו שמתייחסים אלינו ומגרשים אותנו ממקום העבודה שלנו?

<לינדה בר: מגרשים 2,000 אנשים בלי שום חמלה, בלי שום הסדר ובלי שום הגיון.

<לינדה בר: אז אנחנו באמת רוצים שתתייחסו אלינו כמו אל כל העובדים במדינה הזאת.

<לינדה בר: באמת, זה בדיוק מה שאנחנו רוצים.

עיסאווי פריג': קארין, את שומעת את הדברים, - כן, שמעתי הלאה - זה נורא מעצבן הגישה הזאת.

עיסאווי פריג': הגישה, אני אומר.

עיסאווי פריג': אני ציינתי, אני רציתי מארקר לגבי השינויים, דילגתם.

קארין אלהרר: חבר הכנסת עיסאווי, יש לך עוזרים פרלמנטאריים.

עיסאווי פריג': שמעתי, עזבי את העוזרים הפרלמנטאריים.

קארין אלהרר: אז תעשה אתה.

עיסאווי פריג': זה המינימום שבמינימום היה אפשר לעשות.

קארין אלהרר: יש ליועצת המשפטית הערה.

עיסאווי פריג': שמענו את ההערה לגבי ארגון העובדים.

עיסאווי פריג': אמרתם והמשכתם, נו, תנו תשובה משכנעת.

<אתי בנדלר: הערתי, בעצם שאלה לכבוד השר.

<אתי בנדלר: סעיף 1 כולל הגדרה של השר – "השר חבר הממשלה שהממשלה הסמיכה אותו לבצע חוק זה.

<אתי בנדלר: כידוע, הגדרה מסוג זה היא הגדרה מאוד נדירה בחקיקה ישראלית כי בדרך כלל חוקים מגדירים מיהו השר האחראי על ביצוע חוק מסוים".

<אתי בנדלר: צריך להזכיר שגם כשחוק מגדיר מיהו השר האחראי - - -

התקשורת גלעד  ארדן: זה לא המצב הקיים היום לגבי חוק רשות השידור?

<אתי בנדלר: אז מה?

<אתי בנדלר: יש חוק חדש.

<אתי בנדלר: זה לא שעושים תיקונים לחוק הקיים.

<אתי בנדלר: זה חוק חדש והשר עצמו כשהוא ישב כאן שהוא השר האחראי לחוק הזה, ואינני מבינה מדוע לא מגדירים כאן את השר כשר התקשורת כפי שמקובל בכל חוקי התקשורת ובכל חוקי השידורים.

<אתי בנדלר: אני צריכה להזכיר שגם אם ההגדרה תהיה השר שר התקשורת, עדיין יש לממשלה מכוח יסוד הממשלה סמכות באישור הכנסת, וזה ההבדל, להעביר תחומי פעולה משר אחד לשר שני.

<אתי בנדלר: תודה רבה, אז השר יהיה שר התקשורת.

התקשורת גלעד  ארדן: קיבלתי.

התקשורת גלעד  ארדן: שר התקשורת.

<משה זמיר: אני עורך "בקול ישראל".

<משה זמיר: השר אמר שאין שום הבדל בין העובדים של רשות השידור לעובדי - - - איפה החובות שחייבים לעובדים במשך שנים שלא קיבלנו את כל התוספות.

קארין אלהרר: אני מצטערת, זו לא הערה להגדרות.

<משה זמיר: זה כן.

<משה זמיר: ברגע שהשר אמר שמתייחסים אלינו כמו כל העובדים אז בבקשה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: חבר הכנסת צור.

דוד צור: צר לי שלא הייתי גם ברוב הדיונים הקודמים.

דוד צור: אם השר יכול לעדכן אותנו, אני חושב שזה יוריד אולי הרבה מהמתח, למרות שהוא לא יכול בטח לפרטים.

דוד צור: בכל מה שקשור לסוגיית המשא ומתן בין ההסתדרות לבין הוועדים, ועד של העובדים - - -

<אברהם שלמה: אין משא ומתן.

דוד צור: רגע, תן לשאול.

דוד צור: שמעתי אתכם בסבלנות.

דוד צור: מתוך כוונה באמת שבסוף החוק הזה כן יוכל להתקדם קדימה, אבל גם מתוך מגמה שהעובדים לא ירגישו זורקים אותנו לרחובות, כמו שאומרים פה, אלא בכל זאת דואגים לזכויות המגיעות להם, אז האם יש משא ומתן כזה?

דוד צור: האם זה עדיין לא התחיל, זה מתקיים, אולי נקבל איזה רקע בעניין הזה.

התקשורת גלעד  ארדן: אין שום בעיה, פרט לזה שבדיון הקודם עדכנתי לגביו, רק דומני שאתה לא היית, אני מוכן לחזור על הדברים שוב, אין שום בעיה.

התקשורת גלעד  ארדן: הוקם צוות משא ומתן מטעם הממשלה, כאשר חברים בו הממונה על השכר קובי אמסלם, ראש אגף תקציבי אמיר לוי ואנוכי, יחד עם הפקידים הבכירים, אגפים הרלבנטיים באוצר, וגם משרד התקשורת.

התקשורת גלעד  ארדן: מנגד, ההסתדרות היא זו שמייצגת את כלל הוועדים, ביחד עם אגודות העיתונאים.

התקשורת גלעד  ארדן: התקיימו כבר מספר פגישות, מיפינו את הנושאים שאני יכול להגיד באופן כללי, הנושאים המרכזיים במחלוקת הם - מה יהיו תנאי הפרישה של העובדים שייאלצו לפרוש.

התקשורת גלעד  ארדן: אני הדגשתי בפעם הקודמת שבכל מקרה, לא משנה איפה זה ייגמר, אני מקווה שזה ייגמר בסוף בהסכמה, אבל מדובר בתנאים שבעיני הם הוגנים מאוד, הם בוודאי הרבה יותר הוגנים וראויים מעשרות אלפי עובדים שאיבדו את עבודתם בשנים האחרונות במדינת ישראל, ואני אמשיך לפעול כדי שהתנאים הללו יהיו תנאים גבוהים.

התקשורת גלעד  ארדן: נקודה שנייה שהיא במחלוקת, כמה עובדים מתוך רשות השידור שאמורה להיסגר תהיה חובה על המנהל החדש של הגוף החדש לקלוט.

התקשורת גלעד  ארדן: כרגע המתווה שהיועצים המקצועיים שיעצו לוועדת לנדס בנו, הוא גוף של כ-750 עובדים, הממשלה ממשיכה לבדוק את הנושא הזה לעומק, זו הסיבה גם לכותרות שאתם רואים לאחרונה בעיתונים על אנשי תקשורת כאלה ואחרים שאנחנו מחפשים שייעצו לצוות בראשותו של רם בלניקוב, כאשר אני אמרתי, ואני חוזר ואומר, שאני בהחלט חושב, זו עמדה ברורה שיש רבים בתוך רשות השידור שראוי וימשיכו והם עובדים טובים ומסורים - - -

עיסאווי פריג': צריך לעשות את זה בתוך החוק.

מיכל בירן: אז למה לאפס את הוותק שלהם גלעד, את הטובים?

מיכל בירן: למה לאפס להם את הוותק?

התקשורת גלעד  ארדן: תני לי להשלים את דבריי ואז תוכלי להגיד לי את מה שאת רוצה.

התקשורת גלעד  ארדן: קודם כל לא אמרתי שהעמדה הסופית היא שצריך לאפס להם את הוותק.

התקשורת גלעד  ארדן: אני בהחלט חושב שכשדנים במעבר של עובדים או כמות שלהם, צריך גם לדון באיזה תנאים הם יעבדו בגוף החדש.

התקשורת גלעד  ארדן: הם לא אמורים ללכת ללא נודע באופן טוטלי, אלא אם כן מתוך בחירה שלהם, למשל, אם יוחלט שפיצוי הפרישה, או הפנסיה, או אינני יודע מה הוא ברמה כזו שעובד יגיד, קודם כל תנו לי את זה, אני אחליט לפי התנאים שיהיה בו הגוף החדש, אם אני רוצה לעבוד בו או לא רוצה לעבוד בו.

התקשורת גלעד  ארדן: בסופו של דבר אני לא יכול לכפות על עובד אם הוא לא רוצה להמשיך ולעבוד, גם אם אני רוצה אותו לעבוד שם.

עיסאווי פריג': אבל לעשות את זה בחקיקה.

התקשורת גלעד  ארדן: חבר הכנסת פריג', אני רוצה להזכיר לך שרשות השידור היא תאגיד סטטוטורי, ולכן אם רוצים לשנות את המבנה שלו, ובכלל את כל צורת קבלת ההחלטות ומבנה המוסדות שלו וכו', אין לנו ברירה אלא להביא שינוי חקיקה, זה לא דומה לנמלים, זה לא דומה להרבה גופים אחרים, או חברות ממשלתיות, כי כל קיומה של רשות השידור ואיך היא בנויה ואיך היא עובדת, מתבצע על ידי חוק, לכן זה מצריך שינוי חקיקה.

התקשורת גלעד  ארדן: הסעיף השלישי שנמצא במשא ומתן, זה הסעיף שהזכרתי קודם סעיף 65 שעוסק בתקרת עלויות השכר הכוללת, מתוך סך תקציב השידור הציבורי.

התקשורת גלעד  ארדן: המטרה שמאחורי הסעיף הזה הייתה כדי שאנחנו נוכל לדעת הרבה שנים קדימה שסכום מסוים תמיד יילך לטובת התוכן שייראה על המסך, ההסתדרות מצידה יש לה עמדה נחרצת הפוכה בעניין הזה, כי היא אומרת אין את הסעיף הזה בשום גוף אחר, ואנחנו נמצאים במשא ומתן על הסעיף הזה - כאן עומד המשא ומתן.

<משה זמיר: מה קורא עם הרדיו?

איתן כבל: ברשותך, יש לי שאלה ליועצת המשפטית והערה לסדר.

איתן כבל: לגבי השאלה, העניין הזה הוא נכון מבחינתנו, כפי שאת הגדרת אותו שצריך השר להגדיר מיהו השר הממונה.

איתן כבל: המשמעות היא בעצם שעכשיו בקביעה הזאת שיש שר ממונה בעצם, אנחנו מכניסים בדלת הראשית את כל המערכת הפוליטית פנימה.

<אתי בנדלר: ממש לא.

התקשורת גלעד  ארדן: אני ויתרתי כרגע להיות השר הממונה.

איתן כבל: גלעד, ברשותך, לפחות אני מנסה להבין - - -

התקשורת גלעד  ארדן: לא, אבל קודם כאשר היא העלית את זה, אמרתי, אז תורידי את זה.

<אתי בנדלר: לא, להיפך, הערתי שהשר יהיה שר התקשורת.

איתן כבל: אני לא בעמדת ויכוח עכשיו בכלל.

איתן כבל: אני בעמדה של הבהרה להבין בדיוק מהי המשמעות מכאן כדי שגם יש לזה אחר כך השלכות כמעט בכל סעיף.

איתן כבל: זה שאתה אומר אני רוצה להיות, או לא רוצה להיות, יש לזה השלכות שתגענה עד סוף החוק, אני רוצה פשוט לקבל את ההבהרה.

<אתי בנדלר: הצעת החוק עצמה והחוק בנוסחו הסופי כפי - - - תכין אותו, מטיל שורת תפקידים על השר.

<אתי בנדלר: השאלה היא מיהו השר שעליו יוטלו התפקידים בנוסח הסופי כפי שיגובש.

<אתי בנדלר: האם השר יהיה השר שהממשלה תחליט מעת לעת, זה נותן איזשהו ניחוח, הייתי אומרת, של צעצוע פוליטי שמפקידים, או שאנחנו יודעים שיש שר שהוא שר תקשורת שהוא אחראי על החוק, דהיינו, ככל שצריך להתקין תקנות למשל, ברור, נכון שלצורך זה יהיה שר לשם דוגמה, תפקיד מובהק של שר, מיהו השר, האם זה שר התקשורת, אלא אם כן הממשלה באישור הכנסת העבירה את האחריות לשר אחר, או שזה הממשלה מחליטה מעת לעת לפי איזשהן קוניוקטורות פוליטיות שמתאימות לנקודת זמן מסוימת.

<אתי בנדלר: ואני חשבתי שראוי שיהיה ברור שהשר הוא שר התקשורת ולא משהו שעלול להריח נינוח פוליטי.

יוני שטבון: שר מתחלף זה הכוונה?

<אתי בנדלר: שזה לא יהיה שר שיוחלט על כך במסגרת - - -

מיקי רוזנטל: כמו שהיה בעבר.

<אתי בנדלר: כמו שהיה בעבר, אלא סתם – מטבע הדברים זה צריך להיות שר תקשורת במהלך הדברים הרגיל, אבל ברור שיש תכתיבים לשר.

איתן כבל: ברור.

איתן כבל: אבל לגבי המהות - - -

<אתי בנדלר: ההגדרה לא מוסיפה ולא נוטלת תפקידים מהשר.

איתן כבל: אני רוצה ברשותכם לפנות לשר.

איתן כבל: אני אומר את זה כאן, שאלת העובדים כפי שכבר אמרתי לך בשיחה יותר מפעם אחת, היא שאלת מפתח בכל התהליך הזה.

איתן כבל: אני , למשל, וזה לא סוד, ארצה מאוד שהוא יגיע לכדי סיום, כמובן ננסה להשפיע עליו מה יותר, ויש לנו המון שאלות והמון עניינים להביא את זה לידי ביטוי.

איתן כבל: אני אומר לך, ואני הצעתי את זה לך.

איתן כבל: זה שהממשלה פועלת אל מול העובדים זה בסדר גמור, זה תפקידה.

איתן כבל: אני מאוד מבקש, כי אם לא, לדעתי, לא נתקדם פה סנטימטר, וזה ייהפך בסוף למאבק של הורדת כוחות, הורדת ידיים.

איתן כבל: אני ביקשתי, אפילו הייתי מוכן לקחת על עצמי את הצרה הזאת, להקים ועדת משנה של הוועדה שתבוא בדברים כדי שתעסוק בנושא אחד בלבד, והוא נושא העובדים.

איתן כבל: אני אומר את זה כאן בצורה הכי ברורה, אני מציע את זה, אני מציע שנדון בזה, כיון שאין בחקיקה התייחסות מלאה שעוסקת בשאלות האלה.

קארין אלהרר: נכון, ואני לא כל כך מבינה למה, אנחנו ניקח לעצמנו את תפקיד הממונה על השכר.

איתן כבל: לכן פניתי לשר ולא אלייך.

<קריאות: - - -

איתן כבל: בבקשה, חבר'ה, אני מדבר שוטף, מה העניין?

איתן כבל: אני לכן לא פניתי לגברתי.

איתן כבל: אילו הייתי חושב שזה בסמכות גברתי, הייתי פונה אלייך.

איתן כבל: אני סברתי שמין הראוי בעניין הזה לפנות אל השר כי מה אנחנו מדברים פה?

איתן כבל: אנחנו כל הזמן עוסקים בחוק, אבל לא מדברים על החוק.

איתן כבל: זאת אומרת, אנחנו כל הזמן עוסקים בשאלות הנוגעות למעטפת שהן ציבור העובדים וההתייחסויות וההפרעות.

איתן כבל: אני לא מתייחס עכשיו הפרעות טובות או לא טובות, אני לא נוגע בשאלה הזאת.

איתן כבל: אני מציע לאדוני, זאת יכולה להיות הצעה שגם לגברתי, שתוכלי לרוץ בדרך המלך, לעסוק בשאלות הענייניות הנוגעות לחוק מה נכון, מה לא נכון, אלה שאלות מקצועיות של תבנית חדשה שמנסים לבנות אותה, מנסים להוציא מתחת ידינו כולנו את התוצאה הטובה ביותר, אבל עדיין ברקע יש את ציבור העובדים, ואני לא אגיד כמה הם, כי כבר קצת התבלבלתי מהנתונים.

עיסאווי פריג': קיבלנו מסמך רשמי עכשיו.

איתן כבל: אבל כיוון שלא הגעתי עד סוף הרשימה, אז אמרתי שעוד לא קראתי את הכול.

איתן כבל: ברשותך, אדוני, אני מציע שאפילו נקיים שיחה על העניין הזה.

איתן כבל: אין לי ספק שזה יכול לקדם בצורה מאוד משמעותית את כל השיח, את הרוח פה, כי אתה ואני רוצים, אתה ואני פחות או יותר אני מניח, להגיע לאותם תוצאות, אבל גם לדרך יש משמעות מאוד חשובה ומרכזית.

איתן כבל: אני אומר לך, 2,000 או 1,600 פלוס 80, רובם המכריע יודע בדיוק איך מקומו.

איתן כבל: חלקם הלא קטן, גם משיחות איתם, זה איך לחשוב על היום שאחרי.

איתן כבל: לכן אני מציע לך, אני מוכן לקחת על עצמי את המשימה הכמעט בלתי אפשרית הזאת.

איתן כבל: תודה.

<אברהם שלמה: - - - אבל לא איכפת לה מה המהות, היא רוצה היסטוריה, אנשים הם בהמות, הם רוצים - - -

איתן כבל: אני לא צריך פרשנות בחיי, אמרתי את הדברים ברור.

קארין אלהרר: סליחה, אדוני, עוד הערה אחת אתה בחוץ.

התקשורת גלעד  ארדן: מתוך הערכה רבה לאיתן שהיה גם השר הממונה, והוא כבר שוחח איתי מספר פעמים בעבר על עניין העובדים והצורך במציאת פתרון, אני מוכן שנדבר לאחר הישיבה, תסביר לי קצת יותר.

התקשורת גלעד  ארדן: אני מבקש לא נפתח את הדיון עכשיו, אבל יש פה דברים שהם קצת מתנגשים כפי שנאמר כאן עם התפקידים של הממונה על השכר, תסביר לי מה בדיוק.

איתן כבל: אנחנו נשב, אני לא רוצה עכשיו כאן לפתוח את הדיון.

איתן כבל: בכל זאת, כנסת זו כנסת, ממשלה זו ממשלה, וגם בפעמים הקודמות כשעבדנו על החוק הקודם, היו תהליכים של הכנסת שהכנסת הובילה אותם, והיו תהליכים שגם פעלנו אל מול, גם בחוק הקודם, בחוק שסורס לגמרי, ובגלל זה בין היתר אנחנו הגענו עד כאן.

<לילך גבאי שזר: כדאי להזכיר גם את עובדי החינוכית ששר החינוך מתעלם מהם, בבקשה.

<לילך גבאי שזר: - - - לייצג אותנו, נכון, אנחנו קטנים מספרית, אבל עדיין מדובר ב-200 עובדים.

קארין אלהרר: חברת הכנסת בירן.

מיכל בירן: אני רוצה לנצל את נוכחותו של השר בשביל להעיר הערה קטנה על סעיף 65.

התקשורת גלעד  ארדן: השר יהיה פה כל יום בכל דיון, לא יהיה שום בעיה.

התקשורת גלעד  ארדן: תרגישי נוח להעלות את זה בעיתוי נוח לך.

מיכל בירן: בסדר, נקודה אחת משמעותית, מכיוון שהשר כן התייחס לזה בדבריו.

מיכל בירן: אני חושבת שהבעיה עם סעיף 65 היא לא רק העניין שזה יגביל את השכר לרמות כאלה ואחרות, אני מקבלת את הלגיטימציה ואת זכותו גם של השר, גם לקבוע בגוף ציבורי לעשות דיון לגיטימי על רמות השכר, הכול לגיטימי.

מיכל בירן: מה שמפחיד בסעיף הזה הוא העניין התקדימי שבו.

מיכל בירן: למשל, הגעתם להסכם, וידוע מה רמות השכר, ופתאום עולה שכר המינימום, ופתאום זה לא נכנס ב-35% מה זה אומר?

מיכל בירן: שהחוק של רשות השידור הוא מקדים וקודם לכל חוקי מדינת ישראל האחרים?

מיכל בירן: אני רק רוצה להגיד, אני חושבת שמבחינתי זה הדבר המפחיד בסעיף הזה.

התקשורת גלעד  ארדן: את צודקת בעניין הזה, עמדתי כעמדתך, לכן יש דיונים גם בתוך הממשלה על נוסח הסעיף, וגם בינינו ובין ההסתדרות, זה לא צריך לגבור על הסכמים ארציים שההסתדרות משיגה עבור כלל העובדים במשק.

התקשורת גלעד  ארדן: כפי שאמרתי, אני לא רואה את עובדי השידור כיותר או כפחות מיתר העובדים בשרות הציבורי.

מיכל בירן: אני שמחה לשמוע.

נחמן שי: אבל היה להם מעמד, למה לא - - - היה מעמד מיוחד לעובדי הרשות, למה ביטלו אותו, זה מה שאני שואל.

נחמן שי: אתה עכשיו מוריד את מעמדם מה שקודם היה להם, זאת השאלה, למה אתם עושים את זה?

קארין אלהרר: איזה מעמד מיוחד היה להם?

<גדי בן יצחק: בחוק הקיים כתוב שאנחנו כעובדי מדינה עצמאיים שלנו ואנחנו בהתחשב בתפקידים שלנו, כמו ששוטר עובד כמו כל עובד, רק יש לו תפקידים מיוחדים - הפעם לא כתוב.

התקשורת גלעד  ארדן: אבל אתם לוקחים את הדברים שלי בכלל לא למה שהתכוונתי.

התקשורת גלעד  ארדן: ברור שרמות השכר בהתאם לתפקידים וכל מקצוע בהתאם למאפיינים שלו, וכל אחד עם האפיונים של התפקיד שלו והדרישות ורמות השכר.

התקשורת גלעד  ארדן: אני עניתי לחברת הכנסת בירן בנושא של הסכמים ארציים שחלים על כלל עובדי המגזר הציבורי, בעניין הזה אני לא חושב שעובדי השידור הציבורי הם צריכים להיות שונים מיתר עובדי המגזר הציבורי.

נחמן שי: - - - אנשים שעוסקים בעבודה עיתונאית למשל, זה מקצוע אחר מאשר מקצועות אחרים.

התקשורת גלעד  ארדן: אבל אתה מדבר על עניין החוזים האישיים שיש או אין - - -

נחמן שי: אני לא מדבר על כסף, אני מדבר על אתיקה עיתונאית, אני מדבר על כללים מסוימים שאתה לא יכול - - - עליהם בגלל המקצוע המסוים שבו הם עוסקים, והוא מקצוע ייחודי, אין כאלה אחרים חוץ מאשר הטלוויזיה החינוכית בשרות המדינה.

<גדי בן יצחק: עובד רגיל לא יכול להביע את דעתו, עובד רגיל לא יכול לשאול שר.

התקשורת גלעד  ארדן: קודם כל עובד רגיל יכול לשאול שר, ועובד רגיל יכול למתוח ביקורת על שר בכל משרד ממשלתי, בכל עמדה, לא מבין מאיפה - - -

<גדי בן יצחק: אף עובד לא יכול לענות לשאלה שלי בלי אישור לדבר?

<אתי בנדלר: יש כאן עובדים שעומדים לדין משמעתי על חריגה מכך.

קארין אלהרר: סליחה, אף אחד לא התפרץ, רק לחברי כנסת מותר להעיר הערות ביניים.

נחמן שי: אני רוצה להמשיך עוד משפט אחד.

נחמן שי: האם בהליך משמעתי רגיל אתה יכול לשאול עובד מדינה מאיפה הוא קיבל אינפורמציה מסוימת, התשובה היא כן, אתה לא יכול לשאול עיתונאי - - -

התקשורת גלעד  ארדן: חבר הכנסת נחמן שי, אני הייתי מציע בשביל כבוד הכנסת, כשחבר כנסת מעלה תהייה, שיציע מה הוא רוצה לשנות בחוק, כי דיון עקרוני תיאורתי אפשר לנהל שעות ארוכות גם מחוץ למסגרת הישיבה, אבל אני לא מצליח להבין מה אדוני מבקש לשנות.

התקשורת גלעד  ארדן: אם אדוני יצביע לי על סעיף כאן שהוא הבעיה ואותו רוצה לשנות, ויציע נוסח, אני מוכן לשקול את זה.

התקשורת גלעד  ארדן: אני פתוח לכל שינוי.

קארין אלהרר: לעו"ד נויפלד יש הערה בעניין הזה.

<דנה נויפלד: דווקא לעניין המשמעת יש פתרון, זה פשוט כי אתם לא מאפשרים את הדיון.

<דנה נויפלד: אבל לסעיף 50 מדבר על דיני המשמעת שיחול על אותם עובדים, והוא מכיר בזה שזה יהיה בשינויים מחויבים ביחס לעובדי המדינה.

<דנה נויפלד: כאשר נגיע לסעיף הזה נוכל להסביר.

<דפנה גלוק: לכן המשמעת חלה על עובדי רשות השידור.

<דפנה גלוק: חוק שרות המדינה משמעת מוחל גם בשלבים מסוימים בחקיקת הממשלה על עובדי רשות השידור, לכן בנקודה זו אין באמת שינוי מהותי בין פה לשם.

<קריאה: רק בחובות לא בזכויות.

<גדי בן יצחק: אנחנו חלוקים אתכם כאיגוד ארצי על עניין המשמעת לא מהיום, זאת עובדה.

<גדי בן יצחק: זאת עובדה לא נכונה שנמסרה לך.

קארין אלהרר: סליחה, לא כך מתנהל דיון.

קארין אלהרר: סליחה.

<אבי חיים: רק אתם מדברים, אנחנו אסור לנו.

קארין אלהרר: אדוני, עוד הערה תהיה בחוץ.

<אבי חיים: את מבינה קארין?

קארין אלהרר: כן, אני מבינה.

קארין אלהרר: אני מבינה שאתה תאפשר לי לנהל את הדיון.

<אבי חיים: תדברי, אף אחד לא מפריע לך.

קארין אלהרר: אני מבקשת להוציא אותו.

<גלילה הורנשטיין: לכן, לאור כל השיחה שהייתה כאן, וזה כקליפת אגוז להגדרה של עובד או עובדים, ואני מעריכה שיודעים ומעריכים איזה סוגי עובדים, יש חשיבות בחוק הזה, וגברתי, אל תשכחי זה חוק ספיישל, זה לא עוד חוק נוסף על החוקים האחרים שיש במדינת ישראל, ולא עושים שום השלכה לחוק אחר בעניין הזה, זה החוק ואין בלתו, לכן בחוק הזה הכול צריך להיות מוגדר.

קארין אלהרר: עו"ד הורנשטיין, מה הטענה?

<גלילה הורנשטיין: שאין הגדרה של עובד.

קארין אלהרר: דיברנו על זה, נכון?

<גלילה הורנשטיין: לא, אבל אני חוזרת עכשיו.

קארין אלהרר: אבל דיברנו על זה, עברנו.

<גלילה הורנשטיין: אבל לא קיבלתי תשובה.

קארין אלהרר: התקדמנו הלאה, עו"ד הורנשטיין.

התקשורת גלעד  ארדן: קיבלת תשובה, אולי את לא מסכימה איתי.

התקשורת גלעד  ארדן: קיבלת, אין צורך להגדיר כאן שונה מחוקי עבודה אחרים ומחוקים אחרים.

קארין אלהרר: קיבלת תשובה, את יכולה לא להסכים איתה, זאת זכותך הבלעדית, אבל אנחנו התקדמנו.

קארין אלהרר: אני מבקשת להקריא את סעיף 2 בבקשה.

<תמנה עורב: מה עם העובדים?

התקשורת גלעד  ארדן: ומה עם הציבור?

התקשורת גלעד  ארדן: זה כנראה מה שחושבים אצלכם.

<תמנה עורב: - - -

<קריאה: אני יכול להביא לך 100 אלף חתימות שכולם רואים ערוץ 1 - - - חבל על הזמן.

קארין אלהרר: אתה רוצה לצאת?

קארין אלהרר: סעיף 2, בבקשה.

<דנה נויפלד: פרק ב – הקמת התאגיד השידור הציבורי ותפקידיו.

<דנה נויפלד: סעיף 2 – מוקם בזה תאגיד השידור הציבורי.

קארין אלהרר: לגבי סעיף 2, אני מבקשת הסבר.

<דנה נויפלד: זה הסעיף שלמעשה מקים את תאגיד השידור הציבורי.

<דנה נויפלד: אני רוצה לומר, הסעיפים שיוקראו היום ובהמשך הם כולם הסעיפים שמסדירים את הגוף החדש כפי שהוא יפעל.

<דנה נויפלד: זה הסעיף שלמעשה מקים את תאגיד השידור הציבורי.

<אלי פולק: יושב ראש האגודה לזכות הציבור לדעת.

<אלי פולק: נדמה לי שהשידור הציבורי יש לו תפקיד מאוד מיוחד במדינת ישראל, ולכן הייתי מבקש להוסיף מלה אחת לשם - חוק השידור הציבורי הישראלי, כי יש הבדל בין השידור הציבורי במדינת ישראל.

קארין אלהרר: אבל נדמה לי שזה חוק שחל במדינת ישראל.

קארין אלהרר: אני לא מסכימה להביא את זה.

<אלי פולק: לא, מדובר על שם השידור.

<אלי פולק: כל מקום כאן והלאה השידור הציבורי יופיע כשידור הציבורי.

קארין אלהרר: אבל אדוני לא היה מעלה על דעתו שזה יהיה חוק השידור הציבורי הקנדי.

<אלי פולק: ועוד איך הוא מעלה על דעתו, משום שיש פה סעיפים בחוק הזה שמנתקים את החוק ממדינת ישראל והווייתה.

קארין אלהרר: מישהו מחברי הכנסת יש לו עניין בהצעה?

קארין אלהרר: חבר הכנסת נסים זאב, הערה.

נסים זאב: אני מבקש לכתוב השידור הציבורי היהודי.

נסים זאב: אני מבקש הצבעה על זה.

קארין אלהרר: בסדר, שמעתי אותך, זה הסתייגות?

<אלי פולק: השידור הציבורי במדינת ישראל, יש לו תפקידים מאוד ברורים וחשובים שקשורים להוויה במדינת ישראל שלצערנו אנחנו יודעים שאנחנו לא במדינה פשוטה ולא ככל הגויים.

<אלי פולק: ההגדרה של השידור הציבורי שהוא ישראלי ושהוא נמצא בתוך מדינת ישראל, ויש לו תפקיד מיוחד בתוך מדינת ישראל, הוא לטעמי מהות השידור הציבורי.

עיסאווי פריג': מה מדאיג אותך?

<אלי פולק: סליחה, ללא זה, אין שום צורך בשידור ציבורי במדינה.

<אלי פולק: לשאלה לגבי מה מדאיג אותי, אם אתה תסתכל על מטרות השידור, אתה תראה שאין מלה אחת במטרות השידור ששמים את השידור בתור שידור ציבורי ישראלי, ולכן זה לא מקרי.

נסים זאב: סליחה, גם ריהד סאלח הוא גם ישראלי.

<אלי פולק: לא שכחתי.

קארין אלהרר: חבר הכנסת נסים זאב.

קארין אלהרר: למישהו מחברי הכנסת יש עניין בהצעה?

קארין אלהרר: בקשה, חבר הכנסת שטבון.

יוני שטבון: אני מבין את הערתו בא' ובע', אם בסעיף 7 שזה סעיף משמעותי - - -

קארין אלהרר: חבר הכנסת שטבון, אנחנו לא בסעיף 7, אנחנו בסעיף 2.

קארין אלהרר: נגיע לסעיף 7 אני אשמח.

קארין אלהרר: חבל, אנחנו לא מצביעים עכשיו על סעיף 7.

יוני שטבון: אני רואה שלסעיף 7 יהיה את הפתרון לשאלה שהוא אומר.

קארין אלהרר: תודה.

נחמן שי: אנחנו לא קיבלנו הבהרה מהו תאגיד השידור הציבורי.

נחמן שי: הוא חדש, לא היה כמוהו בהיסטוריה של מדינת ישראל.

נחמן שי: אחרי 67 שנה, יפה, עושים מהפכה, אני רוצה לדעת מהי.

נחמן שי: מהו תאגיד השידור הציבורי, מהו?

<אתי בנדלר: טכניקה חקיקתית היא, תמיד שקודם כל מודיעים על הקמת משהו, גוף חדש, ואז מפרטים מהם תפקידיו, מהם המוסדות שלו, מהם האורגנים שלו, וכך הלאה, אבל קודם כל צריכים להקים.

<אתי בנדלר: אומרים, מוקם מוסד לביטוח לאומי, המוסד לביטוח לאומי יעשה כך וכך, וכך הלאה באלף ואחד גופים סטטוטוריים שקודם כל מקימים אותם.

<מלי פולישוק: לפני היעשה לא צריך להגיד מה המטרה שלו?

<אתי בנדלר: לא.

<אתי בנדלר: זה הערה לגבי סדר הדברים.

נסים זאב: סליחה, תינוק שנולד קודם כל קוראים לו שם עם הברית מילה לא?

נסים זאב: אחר כך מתכננים מה הוא יעשה בהמשך החיים שלו.

קארין אלהרר: זה שונה.

קארין אלהרר: יש עוד הערות לגבי סעיף 2 בלבד.

<רן אפרתי: אני לא רואה שום התייחסות פה לרשתות קול ישראל בתאגיד החדש.

קארין אלהרר: רגע, לא הגענו, אנחנו רק אומרים שזה נולד.

<רן אפרתי: גם בסעיף 7, דרך אגב, זה לא מופיע.

קארין אלהרר: אבל לא הגענו לשם.

התקשורת גלעד  ארדן: אני מזכיר שההערה הזאת עלתה גם בדיון הקודם, הודעתי שאנחנו נציע נוסח שיכיר בו.

<גלילה הורנשטיין: תאגיד, איזה סוג תאגיד?

<גלילה הורנשטיין: מה שברור שזאת לא חברה ממשלתית, מזה אתם מתחמקים הרי מחברה ממשלתית, זה ברור.

<גלילה הורנשטיין: אבל כרשות יש - - -

התקשורת גלעד  ארדן: את רוצה חברה ממשלתית?

התקשורת גלעד  ארדן: ההסתדרות דורשת חברה ממשלתית?

התקשורת גלעד  ארדן: אם זאת עמדה, פרוטוקול, אנחנו נשקול ונחזור עם תשובה.

<גלילה הורנשטיין: אדוני, לא אמרתי את זה.

התקשורת גלעד  ארדן: אל תגיד מתחמקים, תפסיקי להדביק כל הזמן תארים.

התקשורת גלעד  ארדן: אני לא מתחמק, רוצה חברה ממשלתית אולי נסכים.

<גלילה הורנשטיין: לא, אני לא מתחמקת, אתה לא מכיר אותי, תאמין לי אני לא מתחמקת.

התקשורת גלעד  ארדן: לא, את הודעת שאנחנו מתחמקים, אז תבררי מלים.

<גלילה הורנשטיין: לא, אני לא הודעתי כלום.

<גלילה הורנשטיין: שאלתי מה זה תאגיד.

<גלילה הורנשטיין: מה שברור אמרתי, שאתם מתחמקים מזה שיהיה חברה ממשלתית.

<גלילה הורנשטיין: עכשיו עדיין זה תאגיד, איזה סוג תאגיד?

<אתי בנדלר: תאגיד סטטוטורי.

<גלילה הורנשטיין: זאת אומרת שמה?

<גלילה הורנשטיין: להגיד מחר רוצים להפריט - - -

<אתי בנדלר: מה את רוצה הרצאה בענייני תאגידים?

קארין אלהרר: באמת, את עורכת דין.

<גלילה הורנשטיין: אז מה אם אני עורכת דין, אז זאת תשובה?

קארין אלהרר: אז את מכירה הגדרה תאגיד.

<אתי בנדלר: אני שואלת, יש גופים שמוקמים בחוק כתאגידים, המטרות שלהם, האורגנים שלהם, הפונקציות שהם צריכים למלא בכך על המוגדרים בחוק, וזה מה שנקרא תאגיד סטטוטורי.

<אתי בנדלר: נתתי לגברתי את הדוגמה של המוסד לביטוח לאומי, אבל יש המון תאגידים סטטוטוריים.

<דנה נויפלד: כמו רשות השידור היום, אין פה שום הבדל.

<אתי בנדלר: כמו רשות השידור היום, נכון, יש המון, אני לא יודעת כמה.

<אתי בנדלר: לדעתי עשרות ואולי מעבר לזה של תאגידים סטטוטוריים, זה סוג של תאגיד.

<אתי בנדלר: תאגיד זה משהו ששונה מאדם, זה יישות משפטית אחרת שאיננה אדם פרטי, אבל בתאגיד סטטוטורי הרעיון הוא קצת בדומה לחברה עם שינויים שכל תפקידיו מותר לו לעשות רק מה שהוגדר בחוק שמקים אותו, ובדרך שהחוק הסמיך אותו לבצע את תפקידיו, זה תאגיד סטטוטורי.

<אתי בנדלר: יותר מזה אני לא יכולה לענות.

<טלי בן-יהודה: יש כ-50 תאגידים סטטוטוריים במדינה.

<אתי בנדלר: 50, תודה, אז תיקנת אותי.

<אתי בנדלר: תודה שהעמדת אותי על טעותי, חשבתי שיותר.

<עידית חנוכה: ברשותך, חבר הכנסת יוני שטבון יצביע במקום חברת הכנסת איילת שקד.

<עידית חנוכה: חבר הכנסת נחמן שי יצביע במקום חבר הכנסת רוזנטל, וחבר הכנסת נסים זאב.

קארין אלהרר: להצביע על סעיף 2 ועל ההגדרה של תאגיד סטטורי, תאגיד השידור הציבורי.

עיסאווי פריג': מקריאים את הסעיף ומצביעים עליו?

קארין אלהרר: ככל שיש אפשרות כן.

עיסאווי פריג': למה?

עיסאווי פריג': מה זה ככל שיש אפשרות?

עיסאווי פריג': רק צריך להגיד את זה במלים אחרות.

עיסאווי פריג': שאלתי שאלה.

קארין אלהרר: שאלת שאלה, אתה רוצה תשובה, או שאתה רוצה לדבר?

קארין אלהרר: ככל שניתן תהיה הצבעה על הסעיפים.

קארין אלהרר: ככל שזה קשור בסעיף אחר מתקדם יותר, לא נצביע עליו, זה לשאלתך.

עיסאווי פריג': את לא תמרחי לי תשובות, אני מבקש.

עיסאווי פריג': תני לי תשובות עם כבוד - - -

נסים זאב: רוצים שידור חדש או לא רוצים?

עיסאווי פריג': אני רוצה מהיועצת המשפטית הסבר.

<אתי בנדלר: חבר הכנסת פריג', תקנון הכנסת מטיל את התפקיד של קביעת סדר היום על יושב ראש ועדה.

<אתי בנדלר: לכן התשובה של חברת הכנסת קארין עמדה בהחלט בהוראות התקנון, קרי, היא קובעת את סדר היום ואת סדר התנהלות הדיונים.

<אתי בנדלר: הדרך של הצבעה על סעיף שהדיון בו הסתיים היא דרך מקובלת, והיא בעיניי מעבר לזה היא גם הדרך הראויה.

<אתי בנדלר: גברתי, לפני שאת מעלה את סעיף 2 להצבעה, אני רק רוצה להבין את הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב.

<אתי בנדלר: האם אתה ביקשת את המלה "יהודי" להוסיף בסעיף 2 להצעת החוק?

<אתי בנדלר: אני מבקשת קודם הצבעה על הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: השידור הציבורי היהודי, זאת אומרת תוספת של המלה יהודי.

קארין אלהרר: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת זאב?

קארין אלהרר: בעד הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב – 1

קארין אלהרר: הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב לא נתקבלה.

קארין אלהרר: הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב לא נתקבלה.

יוני שטבון: אני מעוניין להעלות את ההצעה לסדר של ישראלי, זה מקובל על כולם.

נסים זאב: גם ישראלים לא יהודים?

קארין אלהרר: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שטבון להוסיף את המלה ישראלי.

קארין אלהרר: בעד הצעתו של חבר הכנסת יוני שטבון – 3

קארין אלהרר: ההצעה של חבר הכנסת - - -

נסים זאב: בפעם הבאה אני אתקזז אתכם, תצביעו גם איתי.

<אתי בנדלר: אם ההצעה לא מתקבלת היא הופכת להסתייגות אם הם מבקשים.

<אתי בנדלר: אני רוצה להבהיר, חבר כנסת שרוצה שההצעה שהוא העלה תירשם כהסתייגות צריך לומר שהוא מבקש הסתייגות.

נסים זאב: אני מבקש שזה יהיה הסתייגות – היהודי.

יוני שטבון: כנ"ל הישראלי הסתייגות.

עיסאווי פריג': אני מצטרף לשטבון בהסתייגות.

עיסאווי פריג': בגלל סדר הדיון היינו מכינים את ההסתייגות לסעיפים, מביאים אותם כתובים.

עיסאווי פריג': גברתי, היועצת המשפטית, אם היו אומרים שיש הצבעה מגישים את ההסתייגויות כתובות כי יש לנו הסתייגויות.

<אתי בנדלר: אגב, אני מזכירה שהסתייגות היא הצעה שהוצעה בוועדה, נדונה, לא התקבלה, וחבר הכנסת מעוניין להפוך אותה להסתייגות.

<אתי בנדלר: הסתייגות ניתן להגיש מראש, ולנמק אותה בעת הדיון בוועדה, וצריכים לערוך עליה הצבעה.

<אתי בנדלר: אפשר לומר אותה בעל פה בשעת הדיון, לא חובה אפילו להגיש אותה.

<אתי בנדלר: חבר הכנסת לא חייב להגיש אותה מראש בכתב, הוא יכול להעלות אותה בעת הדיון בוועדה.

<אתי בנדלר: מכל מקום ברור שאי אפשר להשהות את הגשת ההצעות עד לסיום כל הדיונים, אז הוועדה לא תוכל לדון בזה.

נסים זאב: יש צורך שאסביר למה זה יהודי.

<אתי בנדלר: לא, אני חושבת שזה היה ברור.

עיסאווי פריג': הסתייגויות שיש לנו ולא החלנו אותם בסעיף הזה בכתב, כי אני לא הבנתי שאנחנו צריכים לדון בהסתייגויות האלה.

<אתי בנדלר: על איזה סעיף אדוני מדבר?

עיסאווי פריג': על פרק 2.

<אתי בנדלר: בפרק 2, ככל שאתם תרצו בקשות לתיקון אחרי שהוועדה סיימה כבר את הצבעותיה, תוכלו להגיש בקשות לדיון מחדש.

<אתי בנדלר: תהיה הצבעה בעצם הבקשה לדיון מחדש.

<אתי בנדלר: אם רוב חברי הוועדה הנוכחים יצביעו בעד דיון מחדש, אפשר יהיה לפתוח את זה.

התקשורת גלעד  ארדן: אם לא, אדוני יוכל להגיש הסתייגות למליאה.

<אתי בנדלר: כמובן זה לא אוטומטי בגלל ההצעות האלה לא נדונו, אבל ליושבת ראש תהיה סמכות להתיר הגשת הסתייגות.

התקשורת גלעד  ארדן: דיברנו על תרחיש שבו נדון.

<אתי בנדלר: נדון ולא התקבל, בוודאי.

התקשורת גלעד  ארדן: חבר הכנסת זאב יכול עכשיו להגיש הסתייגות למליאה שזה יהיה השידור הציבורי היהודי.

קארין אלהרר: אני רוצה להשלים את ההצבעה.

קארין אלהרר: מי נגד הצעתו של חבר הכנסת זאב להוסיף את המלה יהודי, נא להצביע.

קארין אלהרר: חבר הכנסת אוחיון אתה מצביע במקום חמד עמר.

קארין אלהרר: חבר הכנסת אוחיון אתה נגד או בעד?

נסים זאב: שידור ציבורי יהודי.

מיקי רוזנטל: אני מציע לעשות את ההצבעה מחדש.

התקשורת גלעד  ארדן: עם כל הכבוד, יושבת ראש הוועדה, קודם כל צריך לשמוע, אני חושב, לפני שמצביעים גם מה עמדת הממשלה בנושא.

התקשורת גלעד  ארדן: עלו פה שתי הצעות, אנחנו כממשלה מתנגדים לשתי ההצעות.

התקשורת גלעד  ארדן: ישבו פה אנשי מקצוע שעות רבות, נתנו את דעתנו לכל הדברים הללו.

התקשורת גלעד  ארדן: השידור הציבורי הוא צריך לשקף את כל מרכיבי החברה במדינת ישראל.

נסים זאב: זה לא סותר, זה משודר על ידי שידור ציבורי יהודי בכל שכבות העם, כולל פלסטינים, מה הבעיה?

נסים זאב: כשאתה מדבר גם אחמד טיבי שומע אותך, ומבין אותך.

התקשורת גלעד  ארדן: אני לא חושב שאני פחות יהודי, או איכפת לי מיהדות ממך חבר הכנסת זאב.

התקשורת גלעד  ארדן: בכל מקרה, אני חושב שהנוסח הזה הוא נוסח שלא מתחיל להכניס כל מיני דיונים או משמעויות שאין לנו כוונה שייכנסו לנוסח החוק, במידה ותתקבל פה הצעה אחרת, אני מבקש לרשום שהממשלה תגיש הסתייגות על כך.

איתן כבל: אני רוצה לבקש מחבריי, גם ממך יוני, וגם מחבר הכנסת נסים זאב.

איתן כבל: יש כאן חוק שאמור להיות אוניברסלי, אנחנו לא יכולים לחוקק חוק שבא לתקן כל מיני דברים שעשינו בעבר, ולפתוח אותו לכל מיני פתחים שיעשו אותו גרוע יותר.

איתן כבל: אף אחד מאיתנו לא צריכים עכשיו לצעוק אני יהודי.

נסים זאב: אז למה צריך מדינה יהודית, בשביל מה?

נסים זאב: אוניברסלי, בוא נשאיר את זה מדינת ישראלית.

נסים זאב: כמה צבועים אתם, כמה?

נסים זאב: שידור יהודי לא, מדינה יהודית כן?

נסים זאב: תמחקו את היהדות בכלל ממדינת ישראל.

עיסאווי פריג': יש הגיון.

מיכל בירן: בואו לא נהפוך את הדיון הזה ל- - -

קארין אלהרר: סליחה.

נסים זאב: להפוך את זה לפוליטיקה בכוח.

נסים זאב: אני מדבר מתוך ערכים, מתוך אכפתיות, הוא הופך את זה לפוליטיקה.

קארין אלהרר: תודה.

איתן כבל: אני רוצה להוסיף חרדי אשכנזי.

איתן כבל: ..

נסים זאב: את מקבלת את ההצעה שלו?

קארין אלהרר: לא.

עיסאווי פריג': אתה צודק חבר הכנסת זאב.

יוני שטבון: אני לא מסכים עם הדברים של חבר הכנסת זאב, למרות שבערכים שלו אני מסכים.

יוני שטבון: אבל שידור ציבורי ישראלי, הערה גם של פרופ' אלי פולק, הערה שמקובלת על כולם, כלל הגוונים בחברה הישראלית, כדאי שזה יבוא לביטוי בסעיף 7, השם הוא כן משמעותי.

נסים זאב: אני מצטרף להסתייגות השנייה שלו הישראלית.

קארין אלהרר: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת זאב להוסיף את המלה יהודי?

קארין אלהרר: אני ביטלתי את ההצבעה, אני מחדשת אותה.

קארין אלהרר: בבקשה, מי בעד?

קארין אלהרר: בעד ההסתייגות – 1

קארין אלהרר: נמנעים – אין

קארין אלהרר: 1 בעד, 7 נגד, הסתייגותו של חבר הכנסת זאב לא נתקבלה.

קארין אלהרר: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שטבון להוסיף את המלה ישראלי?

קארין אלהרר: בעד הצעתו של חבר הכנסת יוני שטבון – 4

קארין אלהרר: נמנעים – אין

<אתי בנדלר: 4 היו בעד, 4 היו נגד, לכן ההצעה לא נתקבלה.

קארין אלהרר: אתה רוצה הסתייגות, חבר הכנסת שטבון?

יוני שטבון: לא.

נסים זאב: אני מבקש הסתייגות נוספת, היהודי הישראלי, זאת אומרת, או יהודי, לחילופין ישראלי.

<אתי בנדלר: סעיף 2, גברתי, בנוסח שהוצע על ידי הממשלה.

קארין אלהרר: אני מעלה להצבעה את סעיף 2 כנוסח הצעת החוק.

קארין אלהרר: בעד סעיף 2 כנוסח הצעת החוק – 6

קארין אלהרר: הסעיף נתקבל.

<אתי בנדלר: הסעיף אושר.

<אתי בנדלר: אני מבקשת מגברתי להצביע על ההגדרה תאגיד השידור הציבורי שבסעיף 1, שהפנה לסעיף 2.

קארין אלהרר: הצבעה על הגדרת תאגיד השידור הציבורי בסעיף 1 כפי שהוא מוצע על ידי הצעה ממשלתית.

קארין אלהרר: מי בעד?

אתי בנדלר: היושבת ראש אמרה שעל ההגדרות שבסעיף 1 היא תצביע רק כשייעשה שימוש במונח שמוגדר בסעיף 1 במהלך החוק.

אתי בנדלר: ההגדרה תאגיד שידור ציבורי שבסעיף 1 מפנה לסעיף 2, משסעיף 2 הובהר והייתה עליו הצבעה, חוזרים להגדרה תאגיד השידור הציבורי שבסעיף 1, ועל כך נערכת הצבעה.

אתי בנדלר: תודה.

אתי בנדלר: ההגדרה תאגיד השידור הציבורי, היא הגדרה אחרונה שבסעיף 1.

אתי בנדלר: הגדרות באופן כללי תמיד כשנפנה אליהם מסודרות לפי סדר אל"ף בי"ת כך שקל לאתר אותם.

קארין אלהרר: הצבעה

קארין אלהרר: נגד – 1

קארין אלהרר: גברתי היועצת המשפטית סעיף 3?

<אתי בנדלר: אפשר לעבור לסעיף 3.

<חגית ברוק: סעיף 3.

<דנה נויפלד: זה המענה לשאלה שנשאלה מקודם מהו התאגיד, אז הנה לך המענה, זאת אומרת, זה תאגיד שהוא אישיות משפטית נפרדת, זה מסביר שזה בדומה לחברה ממשלתית, זה אישיות משפטית נפרדת שהיא כשרה לכל פעולה משפטית, בדומה כמו חברה, ובדומה לחברה ממשלתית, אבל מסוג מיוחד כמו שמוגדר פה בתוך החוק בכל הסעיפים שיבואו.

נסים זאב: נדגיש שזה על ידי שר התקשורת.

נסים זאב: כתוב "אופיו וטבעו כגוף מאוגד" על ידי שר התקשורת.

<אתי בנדלר: הוא מאוגד על ידי החוק.

נסים זאב: אבל היוזם זה שר התקשורת.

קארין אלהרר: אבל זה כתוב בהגדרות.

עיסאווי פריג': שאני אבין משפטית, זו פעולה המתיישבת עם אופיו, וטבעו כגוף מאוגד, מה אני צריך את כאבי הראש הזה?

עיסאווי פריג': בלי אישיות משפטית.

יצחק כהן: כנראה שצריך, עיסאווי.

<אתי בנדלר: זה הגדרה שפשוט לקוחה מחוק החברות הממשלתיות.

<דנה נויפלד: זה נוסח מקובל מדיני חברות, אין פה שום דבר יוצא דופן ומיוחד.

נסים זאב: אני מבקש לכתוב "בכוח" כי האיגוד פה כנשמע שהם באים מרצון.

נסים זאב: יש פה איזה מין כוחניות שמאלצת אותם להתאחד, זה כמו לשדך בני זוג שלא מתאימים אחד לשני, אבל ההורים החליטו שהם מתאימים להיות חתן וכלה, מה לעשות.

נסים זאב: אני מודיע לך, הצעתי "בכוח", כגוף מאוחד בכוח.

<אתי בנדלר: בסופו יבוא בכוח.

קארין אלהרר: אדוני השר, שמעת את הצעתו המעניינת והיצירתית של חבר הכנסת נסים זאב?

קארין אלהרר: בעד הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב – מיעוט

קארין אלהרר: הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב לא נתקבלה.

<אתי בנדלר: הסתייגות חבר הכנסת זאב?

נסים זאב: כן.

קארין אלהרר: אני מבקשת להעלות להצבעה את סעיף 3 כנוסח הצעת החוק.

קארין אלהרר: בעד סעיף 3 כנוסח הצעת החוק – 6

קארין אלהרר: הסעיף נתקבל.

קארין אלהרר: סעיף 3 נתקבל.

קארין אלהרר: תודה.

<חגית ברוק: סעיף 4 -

<אלי פולק: אפשר בבקשה לשאול שאלה אם המלה האורגנים היא מלה עברית תקנית?

<דנה נויפלד: זה מילה מקובלת בדיני חברות.

קארין אלהרר: זאת שאלה תיאורתית או שיש הצעה, מה העניין?

<אלי פולק: אני חושב שאם המלה עברית תקנית - - -

קארין אלהרר: יש לך הצעה?

<אלי פולק: הגופים.

<דנה נויפלד: לא, יש לזה משמעות משפטית.

<דנה נויפלד: הכוונה היא למנות את אותם גורמים בתוך - - -

<אלי פולק: קשה לי להאמין שאין מלה עברית לדבר הזה.

עיסאווי פריג': מה המטרה של הסעיף?

קארין אלהרר: אני חשבתי שאורגנים יש רק בפרות וירקות.

קארין אלהרר: ..

קארין אלהרר: חבר הכנסת זאב, אל תפריע.

קארין אלהרר: היועצת המשפטית עונה.

<דנה נויפלד: אני אסביר.

<דנה נויפלד: זה מונח שמקובל בדיני חברות, זה מופיע בסעיף 46 לחוק החברות.

<דנה נויפלד: זה מונח ידוע ומקובל שמבטא את אותם הגורמים בתוך התאגיד שיכולים לחייב את התאגיד, והם למעשה הידיים והלב של התאגיד.

<דנה נויפלד: זה מלה מקובלת, מונח מקובל.

<גלילה הורנשטיין: אפשר לבקש מהאקדמיה לחדש מלה, כל עוד אין, אין מה לעשות.

<דנה נויפלד: אני לא יודעת שיש, אני יודעת שזה מונח מקובל בדיני חברות.

קארין אלהרר: תודה.

<אתי בנדלר: יש לנו גושפנקא הכי טובה שיכולה להיות לשימוש במלה הזאת.

מיקי רוזנטל: בהמשך להצעת החוק, אין התייחסות למשל בתפקיד סמנכ"ל שהוא תפקיד מהותי בהעדר מנכ"ל, וכו', וצריך לדאוג לעניינים של ממלא מקום בהעדר מנכ"ל.

<דנה נויפלד: סעיף 40 קובע את האופציה למנות ממלא מקום זמני למנהל הכללי, ואז הוא כבר מנהל הכללי.

מיקי רוזנטל: אני יודע, אני קראתי את הסעיף.

מיקי רוזנטל: ראוי שגם הדבר הזה יוגדר, זה לא עניין של מה בכך, זה החלטות מאוד דרמטיות שהמנכ"ל אמור לקבל ובהעדרו איך התהליכים האלה יהיו, ואם יהיה להם גיבוי בחוק.

<דנה נויפלד: אני חושבת שסעיף 40 הוא הסעיף שנותן את המענה, כי מרגע שהוא ממלא המקום, רואים אותו כמנהל הכללי, ואז הוא נכנס לגדר הסעיף, הוא אחד מהאורגנים של התאגיד.

מיקי רוזנטל: אני אומר, אני מציע שאנחנו נעביר אותה לכאן, אין בזה שום דבר חתרני.

מיקי רוזנטל: אלא מעצם העובדה שהגוף הזה הוא גוף - - - סמנכ"ל לדעתי צריך להיות מוגדר כחלק מהאורגנים בגוף.

<דנה נויפלד: אני רק אגיד שיש אחר כך סעיפים שעוסקים בזה, המנכ"ל הוא מורשה חתימה לחתום בשם התאגיד, יש היררכיה בתוך הגוף כמו בכל גוף, אז המנכ"ל הוא הגורם הניהולי העליון בתוך התאגיד, והוא זה שיכול לחייב את התאגיד מבחינה משפטית.

עיסאווי פריג': אני רק אחדד במה שהתחיל חברי, שאני מבקש להוסיף את המשנה למנכ"ל או הסמנכ"ל, ולרשום את זה כהסתייגות.

עיסאווי פריג': לאורגנים להוסיף המשנה למנכ"ל או הסמנכ"ל.

<אתי בנדלר: אני הייתי מציעה לשמוע את עמדת משרד המשפטים כשהם מומחים קצת יותר ממני בדיני תאגידים, אני לא רוצה להביע עמדה בנושא הזה.

<דפנה גלוק: כעיקרון, הגדרת האורגנים בחוק החברות מאפשרת היא גם הגדרה דומה, יש בה גם את האסיפה הכללית שזה מושג שלא קיים בתאגיד סטטוטורי.

<דפנה גלוק: אבל כעיקרון הדירקטוריון שזה המועצה והמנכ"ל הם האורגנים, וכן יש הוספה של כל מי שמוגדר בתקנון או שמותר לו לפי דין לחייב את התאגיד.

<דפנה גלוק: גם המקרה של תאגידים סטטוטוריים מקובל שיש נהלים פנימיים של התאגיד לגבי מורשי חתימה, והם האנשים שמסוגלים לחייב את התאגיד בעסקאות, זה דבר שמקובל ורגיל.

<דפנה גלוק: השאלה אם זה בדיוק התקנון, אם אנחנו רוצים עכשיו להיכנס, אגב, בחוק הזה לשאלה איך אנחנו מגדירים היא פחות רלבנטית.

<דפנה גלוק: אנחנו חשבנו שנכון להכניס את הסעיף הזה כדי לתת איזושהי ודאות, וכדי לתת איזושהי הקבלה לדיני החברות.

<דפנה גלוק: לכן גם לא הייתי נכנסת לשאלה של סמנכ"ל, משנה למנכ"ל, כל מיני דברים שיכולים להיות - - -

התקשורת גלעד  ארדן: יועץ משפטי?

<דפנה גלוק: הוא לא אורגן.

<אתי בנדלר: הוא יועץ.

התקשורת גלעד  ארדן: נתתי דוגמה איזה דיון יכול להתפתח עכשיו אם נדון בכל סעיף - - -

עיסאווי פריג': על פי מה ששמעתי אני מבקש להעמיד את זה להצבעה או כהסתייגות לבטל את כל הסעיף.

<אתי בנדלר: אתה מציע לא - - - אם מה שעשיתי יקבל רוב או שלא.

עיסאווי פריג': הוסבר פשוט מאוד, יש זכויות חתימה שמחייבות את התאגיד, אז מה אני צריך את הסעיף הזה?

עיסאווי פריג': מציע לא לציין בכלל.

עיסאווי פריג': הסבירה פשוט מאוד, יש זכויות שמחייבות את התאגיד, מה אני צריך את הסעיף הזה?

<אתי בנדלר: אתם עומדים אחר הסעיף הזה נציגי הממשלה?

התקשורת גלעד  ארדן: כן.

<אתי בנדלר: אתם עומדים על הסעיף הזה, בסדר גמור.

<לזר צנדקוביץ: אני רוצה לשאול, מדברים פה על סמנכ"ל ומנכ"ל שמורשה חתימה, אנחנו מדברים על רשות השידור הציבורי, האם הסמנכ"ל יהיה גם נושא תפקיד של עורך, או שרק חברה כלכלית?

<לזר צנדקוביץ: האם הוא התעסק רק עם כסף, או שיהיה גם העורך שקשור בשידור.

<אתי בנדלר: לא מדברים כרגע על תפקידי הפונקציות.

קארין אלהרר: זה לא העניין כרגע, אנחנו נגיע לשאלה הזאת.

נסים זאב: יש לי שתי הסתייגויות.

נסים זאב: אבקש לכתוב "האורגנים האורגינליים" של תאגיד.

נסים זאב: ואיך אפשר להתעלם מכבוד שר האוצר, לכן עם המועצה, המנהל הכללי ושר האוצר.

נסים זאב: אני חושב ששר האוצר הוא בעצם השיבר.

מיכל בירן: - - - הולך להיות ארוך ומניפולטיבי - - -

נסים זאב: זה מאוד רציני.

נסים זאב: אני מצטער שלפעמים לא כל כך מבינים אותי מהר, אבל ייקח לכם זמן.

נסים זאב: אני מאמין שעד המליאה תיישרו איתי קו.

נסים זאב: רק אני מבקש את שתי ההערות האלה להכניס לסעיף 3.

<אתי בנדלר: אתה מבקש להצביע על כך, או לבקש ישר כהסתייגות?

קארין אלהרר: אני מבקשת להעלות להצבעה את הצעתו של חבר הכנסת פריג', לבטל סעיף 4.

קארין אלהרר: מי בעד?

אתי בנדלר: גברתי, אני רק רוצה לומר, על ההצעה לבטל סעיף אין צורך להצביע, כי אם הסעיף מקבל רוב, זאת אומרת שהוועדה בדעה שאין להשמיט אותו.

קארין אלהרר: אני מבקשת להעלות להצבעה את הצעתו של חבר הכנסת זאב, להוסיף את המלה "אורגינליים", ולהוסיף את שר האוצר.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: בעד הצעתו של חבר הכנסת זאב – 1

קארין אלהרר: ההצעה לא נתקבלה.

קארין אלהרר: ההצעה נפלה.

קארין אלהרר: אתה מבקש הסתייגות?

<אתי בנדלר: הסתייגות?

נסים זאב: ודאי.

<אתי בנדלר: אני מבקשת להזכיר, אני לא תמיד זוכרת לשאול.

<אתי בנדלר: אני גם לא רוצה להפוך את זה למשהו שמוטל עליי.

קארין אלהרר: תודה.

עיסאווי פריג': - - -

<אתי בנדלר: אחרי שהוועדה תצביע, אז תגיד שאתה מבקש הסתייגות למחוק את הסעיף.

קארין אלהרר: אני מבקשת להעלות להצבעה את סעיף 4 כנוסח הצעה ממשלתית.

קארין אלהרר: בעד סעיף 4 כנוסח הצעה ממשלתית – 6

קארין אלהרר: הסעיף נתקבל.

<אתי בנדלר: אני כותבת הסתייגות בשבילך, חבר הכנסת פריג' שהסעיף יימחק.

עיסאווי פריג': מרצ.

<אתי בנדלר: אם אתה רוצה שזאת תהיה הסתייגות של כל סיעת מרצ, אני אומרת את זה עכשיו לכל חברי הכנסת הנוכחים.

<אתי בנדלר: חבר כנסת שנמצא כאן ומבקש בשמו הסתייגות, אני רושמת את זה.

<אתי בנדלר: אם הוא רוצה שזה יהיה בשם חברי כנסת נוספים, הוא צריך להעביר את זה עם חתימה מקורית של חברי הכנסת הנוספים.

עיסאווי פריג': אז בינתיים בשמי, להבא אני אסדר זאת.

<אתי בנדלר: להעביר לנו את ההסתייגויות חתומות בחתימת מקור.

<אתי בנדלר: תודה.

נסים זאב: אבקש את 2 ההסתייגויות שלי.

קארין אלהרר: סעיף 5.

<חגית ברוק: סעיף 5 –

<דנה נויפלד: היועצת המשפטית של הוועדה ביקשה הבהרה לגבי המונח מוסדות התאגיד, אני מבהירה שהכוונה היא למועצה ולמטה ההנהלה, הם חייבים שיהיו בירושלים.

<משה שגב: מה לגבי אולפנים ואמצעי שידור?

רינה פרנקל: גם שידורים רשום שיהיו בירושלים.

<משה שגב: גברתי, זה חשוב מאוד לגבי אולפנים ואמצעי שידור, זה מאוד חשוב.

<דנה נויפלד: הסייפא של הסעיף אומרת עיקר השידורים יהיו בירושלים.

עיסאווי פריג': יש להוסיף בהגדרות מה זה מוסדות התאגיד.

<אתי בנדלר: היועצת המשפטית של משרד התקשורת הבהירה שבמלים מוסדות התאגיד היא מתכוונת למועצה והנהלה, השאלה אם באמת לא ראוי לכתוב את זה במפורש.

<קריאות: - - -

קארין אלהרר: בסדר קיבלנו.

קארין אלהרר: הבקשה התקבלה, תהיה הגדרה של מוסדות התאגיד בפרק ההגדרות.

<אתי בנדלר: או שזה יהיה בסעיף עצמו – "מקום מושב מועצת התאגיד הציבורי המועצה וההנהלה יהיו בירושלים".

התקשורת גלעד  ארדן: לרבות המועצה וההנהלה.

התקשורת גלעד  ארדן: גם אחרים למה?

התקשורת גלעד  ארדן: מה זה מוסדות?

עיסאווי פריג': למה לרבות?

<אתי בנדלר: ברגע שאתה כותב, ברור שאתה מתכוון לעוד, ואז יתחילו להגיש עתירות נגד תאגיד השידור הציבורי מדוע גוף מסויים ששייך לו, אני לא רוצה להשתמש במלה מוסד לא יושב בירושלים.

יוני שטבון: הערה לפרוטוקול בתיאום עם אדוני השר, לראות שהמלה ירושלים, מה שיש תקדימים של ירושלים, הכוונה לירושלים רבתי, חשוב שיובהר לטובת הפרוטוקול שירושלים הכוונה עיר ירושלים ולא ירושלים רבתי.

קארין אלהרר: אתה רוצה שם של רחוב?

יוני שטבון: לא, אני מבהיר לפרוטוקול, לא ביקשתי שיהיה כתוב.

יוני שטבון: אני רוצה התייחסות.

<אתי בנדלר: לא מחייב כמובן את גופי בתי המשפט.

יוני שטבון: היו תקדימים בנושא.

יוני שטבון: אני אבקש לטובת הפרוטוקול, לא ביקשתי שינוי בחקיקה, שהשר או מי מכם יבהיר שירושלים, הכוונה לעיר ירושלים, ולא ירושלים רבתי, כיוון שהיו תקדימים בנושא.

מיקי רוזנטל: בהמשך לדבר הזה, אני מבקש גם שיהיה הגדרה של ירושלים שזה בשטח השיפוטי של העיר ירושלים.

נסים זאב: אני מבקש לכתוב ירושלים המאוחדת בירת ישראל.

התקשורת גלעד  ארדן: כעיר שחוברה לה יחדיו.

התקשורת גלעד  ארדן: ..

נסים זאב: ירושלים המאוחדת בירת ישראל.

עיסאווי פריג': כולל מזרח ירושלים תגיד...

נסים זאב: זה כולל מזרח ירושלים, כן.

קארין אלהרר: אני מבקשת לשמוע את השר.

התקשורת גלעד  ארדן: אני אומר בצורה הכי ברורה לפרוטוקול, שהכוונה היא אכן לירושלים בירתנו, ולא - - -

מיקי רוזנטל: בחוק יסוד ירושלים יש הגדרה מדוייקת של העיר.

יוני שטבון: - - - חוק יסוד ירושלים הכי פשוט.

התקשורת גלעד  ארדן: אני לא חושב שצריך להגדיר את זה כשטח שיפוטי.

<אתי בנדלר: אני רוצה להפנות תשומת לב, אם אינני טועה, חוק הרשות השנייה, נאמר שם לגבי חברת החדשות, אם אינני טועה, שמקום מושבה של חברת החדשות היא בירושלים.

<אתי בנדלר: כידוע, חברת החדשות יושבת בנווה אילן.

<אתי בנדלר: אינני זוכרת אם זה היה במסגרת עתירה לבג"צ, על כל פנים הנושא נדון בערכאות, ונקבע שאין הכוונה דווקא לשטח השיפוט של עיריית ירושלים.

<אתי בנדלר: לכן צודק חבר הכנסת שטבון, שכל עוד זה לא מוגדר בחוק עצמו, ההגדרה נתונה לאחר מכן לפרשנות של אותו הגוף המבצע, או ככל שזה יגיע לערכאות לפרשנות בתי המשפט, וכל עוד לא יוגדר ירושלים כשטח השיפוט של עיריית ירושלים, בהתאם לחוק יסוד - - -

התקשורת גלעד  ארדן: בסדר, אני מקבל גם את התוספת של חבר הכנסת רוזנטל, שיירשם גם שטח השיפוט של עיריית ירושלים.

התקשורת גלעד  ארדן: חוק יסוד ירושלים.

התקשורת גלעד  ארדן: אני רק אעיר, שאם כבר העלית את זה, שאם בג"צ היה בג"צ, אז הוא לא היה – אגב, הערותיי מהעבר.

התקשורת גלעד  ארדן: מאוד מוזר לי שאם קבוע בחוק ירושלים אצל בג"צ נווה אילן זה גם ירושלים, כנראה במדינת בג"צ.

<אתי בנדלר: זה לא היה בג"צ, היה פרשנות של היועץ המשפטי לממשלה – אלא?

<אתי בנדלר: אני לא זוכרת איזה בית משפט, אמרתי שאני אפילו לא בטוחה שזה היה במסגרת עתירה לבג"צ, נדמה לי שזה נדון בערכאות, אינני זוכרת.

גלעד ארדן: אז נדון בערכאות, לא משנה, בית משפט שרואה שכתוב ירושלים והוא מחיל את זה על נווה אילן, יש לי מה לומר אבל בהזדמנות אחרת.

<ברוך אסקרוב: בעניין ירושלים אמר השר בירתנו, אני חוזר לעניין השידור הממלכתי ציבורי.

<ברוך אסקרוב: אם יהיה ממלכתי המון עניינים נקודתיים יייפתרו מאליהם כמו שהיה ישראלי, וכמו מה זה ירושלים, מוסדות הממלכה בירושלים.

קארין אלהרר: בישראל אין ממלכה.

קארין אלהרר: תודה.

<ברוך אסקרוב: בישראל ודאי שיש ממלכה.

<ברוך אסקרוב: מוסדות ממלכתיים, הנשיא למשל, והשידור הזה, אבל אני חושב שכדאי לשים את זה, זה יקרין איך לפרש כל סעיף פרטני.

<ברוך אסקרוב: תודה.

עיסאווי פריג': אני מבקש הסתייגות גם.

<אתי בנדלר: אני מחזיקה את חוק ירושלים בירת ישראל, סעיף 1 שלו חבר הכנסת נסים זאב היא ירושלים השלמה והמיוחדת היא בירת ישראל, זאת אומרת, זה מייתר את ההסתייגות שלך כי זה קבוע בחוק יסוד.

<אתי בנדלר: סעיף 2 קובע שירושלים היא מקום מושבם של נשיא המדינה, הכנסת, הממשלה ובית המשפט העליון.

<אתי בנדלר: אני מדלגת על סעיפים, ואני מגיעה לסעיף 5 לחוק יסוד ירושלים האומר שכותרת השוליים היא – שטח תחום ירושלים ואומר תחום ירושלים כולל עניין חוק יסוד זה, בין השאר את כל השטח המתואר בתוספת להכרזה על הרחבת תחום עיריית ירושלים מיום כ' בסיוון התשכ"ד 28 ביוני ,1967 שניתנה לפי פקודת העיריות.

<אתי בנדלר: זאת אומרת, שיש הכרזה עם סימון של גבולות העיר ירושלים, ואני מניחה שעל כך יש הסכמה בוועדה, והשר מסכים להכניס הגדרה ירושלים לעניין חוק זה כהגדרתה בסעיף 5 לחוק יסוד ירושלים.

<אתי בנדלר: אם כך, ההסתייגות של חבר הכנסת נסים זאב מתייתרת.

נסים זאב: מי הולך ומחפש את הסעיפים, לא הבנתי.

קארין אלהרר: מי שמתעניין בחוק יחפש את הסעיפים.

נסים זאב: אבל אם את אומרת את זה במפורש, אנשים לא יילכו לחפש את הסעיפים.

קארין אלהרר: בסדר, כך נהוג בחקיקה, חבר הכנסת זאב, אתה ותיק במקום אתה בוודאי יודע.

עיסאווי פריג': החלק השני – עיקר שידוריו של תאגיד מירושלים, אני רוצה לבטל את זה.

נסים זאב: אני מבקש לכתוב רק בירת ישראל, ירושלים בירת ישראל.

התקשורת גלעד  ארדן: הבירה היהודית.

התקשורת גלעד  ארדן: ...

קארין אלהרר: עוברים להצבעה.

קארין אלהרר: נצביע על הסתייגותו של חבר הכנסת פריג' להוריד את הסייפא – עיקר שידוריו של תאגיד השידור הציבורי ישודרו מירושלים.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: מי נגד?

קארין אלהרר: בעד ההסתייגות – 1

קארין אלהרר: נמנעים – אין

קארין אלהרר: ההסתייגות לא נתקבלה.

קארין אלהרר: נעבור להצבעה על הצעתו של חבר הכנסת זאב – ירושלים בירת ישראל.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: בעד ההסתייגות – 1

קארין אלהרר: נמנעים – אין

קארין אלהרר: ההסתייגות לא נתקבלה.

קארין אלהרר: נעבור להצבעה עם התיקון כפי שהוצע – סעיף 5 מקום מושבם של מוסדות תאגיד השידור הציבורי הוא בירושלים כהגדרתה.

<אתי בנדלר: משמעותה בסעיף 5 לחוק יסוד ירושלים בירת ישראל, ותיקון נוסף במקום מקום מושבם של מוסדות התאגיד, יבוא מקום מושבם של המועצה והנהלת תאגיד השידור הציבורי.

<אתי בנדלר: תודה.

קארין אלהרר: מי בעד?

קארין אלהרר: מי בעד הסעיף כנוסח הוועדה כולל התיקונים?

קארין אלהרר: בעד סעיף 5 כנוסח הצעת החוק – 6

קארין אלהרר: סעיף 5 כנוסח הוועדה נתקבל.

קארין אלהרר: סעיף 5 עבר.

<חגית ברוק: סעיף 6 -

<דנה נויפלד: על מנת להחיל על תאגיד השידור את ביקורתו של מבקר המדינה, הסעיף הזה קובע מפורשות שהגוף הזה יהיה כפוף לביקורת של מבקר המדינה.

קארין אלהרר: אפשר לשמוע שוב, פשוט לא שמעו לפרוטוקול.

<דנה נויפלד: על מנת להחיל את חוק מבקר המדינה וביקורת של מבקר המדינה, הסעיף מחיל מפורשות את העובדה שיראו את הגוף הזה כגוף מבוקר לפי חוק מבקר המדינה.

קארין אלהרר: תודה.

נסים זאב: רק לכתוב מפורש שזה על ידי מבקר המדינה.

נסים זאב: כתוב מבוקר, אין משמעות שזה המבקר מבקר.

<אתי בנדלר: זה המשמעות אדוני.

<אתי בנדלר: זה המשמעות המשפטית היחידה.

התקשורת גלעד  ארדן: יש הגדרה, אני בטוח שגם אתה תבקר בו.

התקשורת גלעד  ארדן: אבל ההגדרה בחוק שגוף מבוקר זה שהמבקר מבקר אותו.

נסים זאב: אבל מי שקורא לא מבין.

נסים זאב: יכול להשתמש בחוק הזה - - -

התקשורת גלעד  ארדן: אתה רוצה לגזול פרנסה מעורכי דין שכול מי שיראה את החוק יבין - - - מי ייקח עורכי דין?

נסים זאב: הפעם קיבלתי את זה.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: אני מעלה להצבעה את סעיף 6 כהצעת החוק.

קארין אלהרר: בעד סעיף 6 כהצעת החוק – 6

קארין אלהרר: סעיף 6 כהצעת החוק נתקבל.

קארין אלהרר: גברתי סעיף 7.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה הוא מבוסס על המלצה של ועדת לנדס שניסתה לבוא ולהגדיר את כל התפקידים של שידור ציבורי מודרני.

<דנה נויפלד: אפשר לראות שהריישא של הסעיף מדברת על שיקוף הרבדים השונים בחברה הישראלית, ולתת ביטוי לכלל הציבור הישראלי.

<דנה נויפלד: דובר פה על הישראליות, אז הנה, מוזכרת הישראליות.

<דנה נויפלד: במשפט הראשון בסעיף שמדבר על תפקידי השידור הציבורי, ויש פה בנוסף גם את הביטוי ההוגן והמאוזן למגוון ההשקפות והדעות הרווחות בציבור מתוך התפיסה שזהו בדיוק תפקידו של שידור ציבורי, מדובר בתחילת הדיון.

<דנה נויפלד: אחר כך פורטים לפרוטות את המטרות הנוספות, קידום התרבות ויצירה איכותית, תעשיית הרדיו למי שדיבר בישיבות הקודמות על הרדיו, אז כבר זה הציון הראשון, כמו שהשר אמר, עוד תהיה התייחסות בהמשך, אבל כבר פה אפשר לראות שמעגנים את תעשיית הרדיו והטלוויזיה, והחשיבות של חדשנות ויצירתיות בגוף שידור כזה.

<דנה נויפלד: כן, המקום המרכזי שיש לשידור של שידורי חדשות ותכניות בענייני היום, וגם על אופן השידור שהוא יהיה הגון, וזהיר, כל הערכים שהשידור הציבורי נועד לקדם, גם יש ביטוי לשידורים הפונים לילדים ולנוער, וגם לשידורים בשפה הערבית שפונים לצרכי האוכלוסייה דוברת ערבית בישראל.

התקשורת גלעד  ארדן: אני מבקש להעיר באופן כללי לטובת ההסבר של הסעיף הזה.

התקשורת גלעד  ארדן: ועדת לנדס בעצם התחבטה בשאלה האם על ידי סעיף המטרות או הפעילויות של תאגיד השידור הציבורי אפשר למעשה להביא לתוצאה המיוחלת.

התקשורת גלעד  ארדן: על בסיס נסיון העבר, וגם הסתכלות במדינות אחרות, כשאתה מחפש דרך הסעיף הזה בעצם למצוא את כל הבעיות בחברה, לא משנה הישראלית או מדינה אחרת, ולנסות לבקש דרך השידור הציבורי פתרון להם, זה בסוף יוצר איזשהו בליל של נושאים אינסופי שתמיד תהיה ביקורת ותסכול על השידור הציבורי כי פשוט אי אפשר לעמוד בה.

התקשורת גלעד  ארדן: הרי הייתי יכול עכשיו להזכיר פה את העלייה מאתיופיה, ואת העלייה מחבר העמים, ואת נושא איכות הסביבה וצמצום הפערים החברתיים ואת מערכת הבריאות.

התקשורת גלעד  ארדן: יש אלף ואחד בעיות במדינת ישראל שאפשר לבקש שהשידור הציבורי יעסוק בהם וכל זה להכניס בחקיקה הראשית.

התקשורת גלעד  ארדן: הניסיון מלמד גם בארץ וגם בעולם שזה מאוד מקשה עד כדי בלתי אפשרי, לאחר מכן לנהל גם את הגוף הזה כגוף שידורי.

התקשורת גלעד  ארדן: לכן הוועדה ניסתה לכוון להגדרות סל כלליות יותר שבעצם מדברות על הדברים יותר מלמעלה.

התקשורת גלעד  ארדן: אני לא אומר שאנחנו לא פתוחים פה לשום שינוי או תיקון, אני יכול להגיד הייתה פנייה מהאקדמיה ללשון העברית בכל הנושא לטיפוח השפה העברית שזה בוודאי משהו שרלבנטי לכל שידור ושידור כי הוא משודר רובו בשפה העברית.

התקשורת גלעד  ארדן: הייתי מציע ומבקש מחברי הכנסת לשקול אם אפשר להתכנס ככל שיש הצעות בלי שינויים, לשינויים שהם ברמה של למעלה של העקרונות, אבל לשיקול דעתכם פה.

רות קלדרון: אני מבקשת להוסיף תפקיד של שימור והנגשה לציבור - - - השידורים שהיה עד עכשיו גם ברדיו וגם בטלוויזיה - - -

התקשורת גלעד  ארדן: יש סעיפים מיוחדים בנושא הארכיון.

<דנה נויפלד: סעיף 69.

מיקי רוזנטל: אני מקבל את ההערה של השר, אני כן חושב שבערכי היסוד צריך כאשר מדברים על היצירה בסעיף 1, יצירה איכותית ישראלית, וכאן יש משמעות למלה ישראלית.

מיקי רוזנטל: דבר שני, ערך שלא קיים פה, נפעל לקידום התרבות, היצירה והעיתונות ההגונה.

התקשורת גלעד  ארדן: אפשר לשמוע שוב את שתי ההצעות?

מיקי רוזנטל: לגבי המלה ישראלית, לא חושב שיש מחלוקת בעניין הזה.

קארין אלהרר: היצירה האיכותית הישראלית.

התקשורת גלעד  ארדן: אני רק מזכיר שלאחר מכן בסעיף שמדבר על הוצאה כספית, למעלה מ-220 מליון הוצאה, רק 10% מותר לרכש תוכן זר, כלומר, 180 מיליון חייב לצאת על יצירות ישראליות.

מיקי רוזנטל: אני לא רוצה להיכנס עכשיו לוויכוח, אין שום בעיה להגדרה שאנחנו רוצים לקדם באמצעות הגוף את היצירה האיכותית הישראלית.

מיקי רוזנטל: אני לא חושב שיש פה חילוקי דעות סביב העניין הזה.

מיקי רוזנטל: אולי יהיה חילוקי דעות מה זה ישראלי, אבל כערך, אנחנו מדברים פה על ערכים זה ראוי, ובנוסף, מלבד הנושאים של התרבות, היצירה, וכו', הגוף הזה עומד על 3 אדנים לטעמי.

מיקי רוזנטל: אדן אחת מרכזית, וכמובן שידורי החדשות והעיתונות.

מיקי רוזנטל: אני חושב שהעיתונות ההגונה היא ערך חשוב, חשוב לציין אותו כערך של הגוף הזה, וגם על זה נדמה לא צריך להיות ויכוח.

קארין אלהרר: בסעיף קטן 3 כתוב – "ישדר חדשות - - -

דוד צור: התכניות בענייני היום באופן הגון.

מיקי רוזנטל: אני מדבר איתכם לא על חדשות, אני מדבר פה על עיתונות.

מיקי רוזנטל: כמו שיש תרבות, ויש יצירה, יש עיתונות.

מיקי רוזנטל: זה נושא בפני עצמו שאנחנו מבקשים לקדם באמצעות הגוף הזה עיתונות הגונה.

התקשורת גלעד  ארדן: מה התיקון שאתה מציע?

קארין אלהרר: תציע את התיקון, חבר הכנסת רוזנטל.

מיקי רוזנטל: שיהיה כתוב בסעיף 1.

גלעד ארדן: אבל אתה רואה את סעיף קטן 3?

מיקי רוזנטל: ראיתי, זה חדשות, זה משהו אחד.

מיקי רוזנטל: הערך הראשון של הגוף הזה הוא יפעל לקידום התרבות, שזה ערך חשוב.

מיקי רוזנטל: היצירה האיכותית הישראלית.

מיקי רוזנטל: לפני שאנחנו מגיעים לתעשיית הרדיו והטלוויזיה, העיתונות ההגונה, ואחר כך ההמשך.

מיקי רוזנטל: עכשיו אני גם רוצה להגיד התעשייה של הרדיו והטלוויזיה, זה הערה נוספת שלי.

מיקי רוזנטל: אני חושב שאנחנו מדברים במונחים קצת - - - הפלטפורמה של הרדיו והטלוויזיה היא אמצעי חשוב מאוד, אבל יש פלטפורמות נוספות שלכאורה מאי כתיבתן אנחנו פה עושים משהו שהוא קצת מעוות את המטרות לטעמי.

מיקי רוזנטל: צריך לכתוב כמובן ברדיו, בטלוויזיה, זה כבר לא ניו-מדיה, אז כבר אי אפשר לקרוא לזה ניו-מדיה.

מיקי רוזנטל: נכון שיש בעיית רגולציה, אני מבין את העניין, אבל אני חושב שזה ראוי, כי זה בסך הכול מטרות וערכים של הגוף הזה, צריך לדייק בהם יותר.

רינה פרנקל: יש לי עוד הערה, שידורים התקיימו בשפה הערבית, הייתי מבקשת להוסיף גם בשפה רוסית ואמהרית.

חמד עמאר: שפות נוספות.

<גדי בן יצחק: - - -

<קריאה: ומה עם יתר השפות?

קארין אלהרר: בסעיף קטן 5 – ערבית, אמהרית ורוסית.

התקשורת גלעד  ארדן: מה שאני מבקש היום אנחנו נרשום את כל ההצעות וננסה לחזור עם הצעות בדיון הבא.

יוני שטבון: אני רוצה להמשיך את הדברים שהשר אמר.

יוני שטבון: יש פה שני רבדים בסעיף הזה.

יוני שטבון: הסעיף הזה מאוד משמעותי, יקרין על הרבה דברים, גם הסעיפים האחרים, וגם פרשנות כזו ואחרת.

יוני שטבון: לגבי המהות, זה הדיון שיותר עמוק מה נכון להגיד, מה לא נכון להגיד בשביל לייצר גם פלורליזם, ומצד שני גם לא לכבול את עצמנו.

יוני שטבון: מצד שני יש פה גם התייחסות לאוכלוסיות יעד, זאת אומרת, בסוף הסעיפים הפרטניים 1, 2, 3, 4, 5, וכן הלאה הם יוצרים בסוף קהלי יעד כדי להימנע מאותם – מה הערכים שמובילים את סעיף 7 בכללותו.

יוני שטבון: אם מדובר בקהלי יעד ללא שום קשר לדיון המהותי שאני חושב שהוא צריך להיעשות בוועדה, יש קהל יעד שהוא צורך תרבות מסוימת זה בעצם הקהל הדתי שצורך ערכי מורשת וכו', שיש איזה סימפטום אחד נוסף, לדוגמה, יש רשתות כמו רשת מורשת ורשתות אחרות שפונות לקהל יעד מסוים.

התקשורת גלעד  ארדן: יש גם חובבי מוסיקה קלאסית, ויש גם אנשי עסקים שאוהבים מוסיקה אליטיסטית.

יוני שטבון: אבל יש לזה משמעות, השר, אמרתי שיש פה שני דיונים.

יוני שטבון: יש דיון אחד מהותי.

יוני שטבון: השר, התכוונתי ברצינות.

יוני שטבון: במציאות יש רשתות שמשדרות כבר עכשיו שזה השלכות.

יוני שטבון: אני לא רוצה לגרום הרס של דברים, או לחילופין, אני מעוניין להוסיף סעיף נוסף לקיים שידורי מסורת פולקלור יהודי ולשקף את המורשת היהודית.

התקשורת גלעד  ארדן: אם אני רוצה להוסיף תחנה חרדית אז יהיה אסור לי כי צריך להיות רק מסורת ופולקלור?

<גדי בן יצחק: רכז כתבים ברשת ב', ועד קול ישראל ירושלים.

<גדי בן יצחק: להעיר את תשומת ליבכם שיש חוק שמגן על שפות יהודיות כמו לאדינו ואידיש, ומדרישות החוק ההוא על שימור לאדינו ואידיש, יש גם התחייבות לשדר בשפות האלה, זה פשוט נשכח, אז יהיה כאן משהו בין שתי חוקים.

קארין אלהרר: הצעתך

<גדי בן יצחק: להוסיף אותם מכיוון שהם כבר נמצאים גם בחוק.

<אלי פולק: שמעתי את דברי השר בקשב רב.

<אלי פולק: אם משווים את החוק הקיים לחוק שנמצא כאן, המלה ציונות, המלה מורשת יהודית, המלה תפוצות, כל אלה דברים שהם דברים מאוד חשובים.

<אלי פולק: במציאות, רשות השידור של היום משרתת קהלים, משרתת את כל הדברים האלה בכל מיני צורות.

<אלי פולק: אם מעקרים את זה, מחר יכולה לקום רשות שתלך ותגיד אנחנו לא מחוייבים לכך, ואין בסעיפים הנוספים של החוק דברים שמחייבים.

<אלי פולק: לכן ההצעה שלנו מורכבת דבר ראשון שהפתיח לחוק יהיה שהמשדר הציבורי ישקף את חיי המדינה מאבק תקומתה, יצירתה והישגיה, יחזק, יעמיק וישקף את זהותה הציונית של מדינת ישראל כמדינת הלאום היהודי כמדינה דמוקרטית.

<אלי פולק: אלה דברים שנאמרים בחוק הקיים, ואין שום סיבה לבוא ולהוציא אותם וזה לא לנסות לתקן את החברה הישראלית דרך החוק, אלא זה בסך הכול לבוא ולומר שרשות השידור הזו יש לה ערכים.

<אלי פולק: במסגרת הזאת של החוק אני חושב שסעיף 2 או תת סעיף שנמצא כאן מיותר לחלוטין.

<אלי פולק: אני לא חושב שתפקידה של רשות השידור להחליף את הקרן הישראלית למחקר כדי לבוא ולקדם טכנולוגיות חדישות בשידור, אלא אם כבר הכוונה היא לבוא ולהשתמש בטכנולוגיות האלה זה דבר שמופיע בעיקר החוק, אני לא מבין אותו, אני חושב שלא מקומו כאן כאשר מושמטים סעיפים נוספים.

<אלי פולק: כן, יש עוד הערות, העברנו גם את הערות לכל הגורמים שיכולנו להעביר אותם, זה לא סעיף אחד, זה לא רק משפט אחד.

קארין אלהרר: מה שאני מציע, פרופ' פולק.

קארין אלהרר: את הערותיך הועברו לכל חברי הוועדה.

קארין אלהרר: אנחנו נאלצים לסיים כרגע את הדיון.

קארין אלהרר: אני מציע אם יש הצעות שיהיו קונקרטיות, נעביר אותן בין חברי הוועדה ונעביר אותן ליועצת המשפטית.

קארין אלהרר: השר אמר שניתן התייחסות לדברים.

קארין אלהרר: אני מציעה שזה יהיה באמת קונקרטי, ולא הערות תיאורתיות.

קארין אלהרר: אני מציעה שכל האנשים שנרשמו לדיבור ולא הצליחו לדבר יתחילו מחר.

נסים זאב: מה יקרה מחר?

קארין אלהרר: אני נועלת את ישיבת הוועדה.

קארין אלהרר: מחר ממשיכים בסעיף 7.

קארין אלהרר: תודה.

קארין אלהרר: הישיבה נעולה.