ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 86, 2014-06-18 10:00

יואל רזבוזוב: שלום לכולם, אנחנו נתחיל את הדיון.

יואל רזבוזוב: הכנסת מציינת היום את יום העסקה הישירה במגזר הציבורי, ואני נעניתי לבקשתם של חברי הכנסת זהבה גלאון, חיים כץ, מיכל בירן לקיים דיון בוועדה ביום זה, ולייחד אותו להעסקתם של העולים החדשים.

יואל רזבוזוב: חברי הכנסת אמורים להצטרף אלינו, גם סגן השר אופיר אקוניס.

יואל רזבוזוב: אני אקצר בדברי הפתיחה, אין לנו הרבה זמן, ואנחנו רוצים לתת לכמה שיותר אנשים לבוא לידי ביטוי, ולשמוע גם את הנתונים.

יואל רזבוזוב: רק משפט קצר בפתיחה, אנחנו יודעים שהעסקה באמצעות חברות קבלן לעולים החדשים, איפה כאן הבעיה?

יואל רזבוזוב: הבעיה שעולים חדשים, אוכלוסייה שעלתה שנמצאת בקשיים רבים, ברגע שאתה מועסק לא ישירות אלא דרך חברה, דרך קבלן, אין לך יציבות, כל יום יכולים לפטר אותך, וזה מקשה עליך להתייצב בבנק, לקחת משכנתא ולחשב את הצעדים הבאים שלך.

יואל רזבוזוב: דווקא בנושא של העולים זה רגיש, זו תופעה שהיא תופעה כלל ציבורית, כלל ארצית, אבל בנושא של העולים, אנחנו צריכים להיות רגישים יותר.

יואל רזבוזוב: אני אבקש מהנציג של המ.מ.מ.

יואל רזבוזוב: גדעון זעירא להציג את הנתונים שיש לנו.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<גדעון זעירא: לקראת הדיון מרכז המחקר והמידע של הכנסת אסף נתונים על העסקה ישירה של עולים בשרות המדינה.

<גדעון זעירא: אנחנו נתמקד בקבוצה זו, מכיוון שיש קושי לאסוף נתונים על המגזר הציבורי כולו.

<גדעון זעירא: אספנו נתונים על 90 משרדים ויחידות בשרות המדינה ביוני 2014, 88 יחידות מנתוני נציבות שרות המדינה, כנסת ומבקר המדינה.

<גדעון זעירא: מי שרוצה לראות את הרשימה, יכול לראות את זה בטבלה אחת במסמך.

<גדעון זעירא: אין בהם נתונים על יחידות מערכת הביטחון.

<גדעון זעירא: התמקדנו בשתי קבוצות עולים, אחת – יוצאי אתיופיה, מי שנולד באתיופיה או אחד מהוריו נולד באתיופיה, כפי שמוגדר בחוק שירות המדינה, ולפיו יש חובת ייצוג הולם לקבוצה זאת בגופי שרות המדינה.

<גדעון זעירא: בנוסף, קבוצה נוספת עולים שאינם יוצאי אתיופיה שעלו מאז 1990.

<גדעון זעירא: נדגיש, שאין בידינו נתונים על עולים חדשים מבניהם.

<גדעון זעירא: לפי הנתונים, ביוני 2014, ביחידות הנציבות, נציבות שרות המדינה, הכנסת ומבקר המדינה, הועסקו כ-11,500 עולים.

<גדעון זעירא: כ-16% מכלל עובדי שרות המדינה.

<גדעון זעירא: מתוכם כ-1,060 עולים יוצאי אתיופיה, וכ-10,500 עולים שאינם יוצאי אתיופיה, ועלו מאז 1990.

<גדעון זעירא: יוצאי אתיופיה הם כ-1.5% מכלל עובדי שרות המדינה.

<גדעון זעירא: נציין שלפי נתוני הלמ"ס, בסוף 2012, שיעור ילידי אתיופיה בישראל וילידי ישראל שאביהם נולד באתיופיה היה 1.6% מכלל האוכלוסייה.

<גדעון זעירא: 10,500 עולים שאינם יוצאי אתיופיה ועלו מאז 1990 הם כ-15% מכלל עובדי שירות המדינה.

<גדעון זעירא: לפי נתוני הלמ"ס בסוף 2012, השיעור שלהם היה כ-12% מכלל האוכלוסייה.

<גדעון זעירא: כאמור, יש 90 יחידות בשירות המדינה שקיבלנו מהם נתונים.

<גדעון זעירא: 33 יחידות ומשרדים במערכת הבריאות הממשלתית, ו-57 יחידות ומשרדים בשאר התחומים.

<גדעון זעירא: רוב העולים כ-77% מהם עובדים במערכת הבריאות שבה מועסקים כ-45% מכלל עובדי שרות המדינה.

<גדעון זעירא: כ-23% מהעולים הנותרים עובדים ב-57 יחידות שאינם במערכת הבריאות, ובהם מועסקים כ-55% מכלל עובדי המדינה.

<גדעון זעירא: עכשיו אני מדבר על עובדי יחידות שאינם במערכת הבריאות.

<גדעון זעירא: אחוז אחד מכלל העובדים האלה הם יוצאי אתיופיה, הם מועסקים ב-33 יחידות מתוך 57.

<גדעון זעירא: מבין היחידות שהם לא מועסקים אפשר לציין את משרד הפנים, משרד התקשורת, המשרד לאזרחים ותיקים, המשרד לפיתוח והנגב, ונציבות שרות המדינה.

<גדעון זעירא: כ-6% מהעובדים שאינם במערכת הבריאות הם עולי 1990 ואילך שאינם יוצאי אתיופיה.

<גדעון זעירא: רק בארבע יחידות מתוך 57 לא הועסקו עולים שכאלה.

<גדעון זעירא: עכשיו אני מדבר על מערכת הבריאות.

<גדעון זעירא: כ-28% מן העובדים ממערכת הבריאות הם עולים.

<גדעון זעירא: כ-2% מהעובדים הם - - -

יואל רזבוזוב: עובדים קבועים?

<גדעון זעירא: אנחנו מדברים על העסקה ישירה.

<גדעון זעירא: אנחנו מדברים על עובדים בתקן בחוזה אישי, כולל מתמחים, ואנחנו לא מדברים על סטודנטים.

<גדעון זעירא: כ-2% ממערכת הבריאות הממשלתית הם יוצאי אתיופיה, הם מועסקים ב-29 יחידות מתוך 33.

<גדעון זעירא: כ-26% מעובדי מערכת הבריאות הם עולי 1990 ואילך, הם מועסקים בכל 33 היחידות.

<גדעון זעירא: מאפיינים נוספים כגון גיל והשכלה תוכלו לראות בפרק 3 במסמך.

<גדעון זעירא: בנוגע להעסקה לא ישירה בשרות המדינה, הגורמים האמונים על הנושא לא אוספים נתונים ספציפיים על עולים, לכן אין לנו נתונים להציג.

<גדעון זעירא: נציין באופן כללי שלפי מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, על סמך נתוני 2012, 2013, בכלל שרות המדינה מועסקים כ-13,500 עולים ולא עולים.

<גדעון זעירא: הם עובדים ב-3 דרכי העסקה, עובדי קבלן כוח אדם, עובדי קבלן שירותים ועובדי כתף אל כתף.

<גדעון זעירא: רוב רובם עובדי קבלן שירותים, אנחנו מדברים על שמירה נקיון והסעדה כ-13,000.

<גדעון זעירא: עובדים קבלן הם כ-270,000, ועובדי כתף אל כתף כ-315.

<גדעון זעירא: יחידת הביקורת באגף החשב הכללי במשרד האוצר מפקח על תנאי העבודה של עובדי קבלן שירותים בשירות המדינה.

<גדעון זעירא: אגף השכר והסכמי העבודה מפקח על התנאים של עובד קבלן כוח אדם בשרות המדינה, והם לא אוספים נתונים על עולים.

<גדעון זעירא: כך גם לגבי נציבות שרות המדינה לגבי עובדי כתף אל כתף.

<גדעון זעירא: גורמים שונים ששוחחנו איתם לקראת המסמך העלו שאין קשיים ייחודיים למועסקים בהעסקה לא ישירה בשרות המדינה בהשוואה למועסקים בהעסקה לא ישירה במגזר הפרטי.

<גדעון זעירא: במסמך מצוינים גם חסמים אפשריים להשתלבות בשרות המדינה של גורמים שונים, אם תרצו נוכל להרחיב עליהם בהמשך.

יואל רזבוזוב: תודה על הסקירה.

יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים שלפני כשנתיים נחתם הסכם שכר ענפי במגזר הציבורי שישפר את תנאי השכר והעסקה של עובדי קבלן.

יואל רזבוזוב: אני אבקש לדווח לי על השפעתו של עובדי הקבלן.

יואל רזבוזוב: יש לנו כאן מישהו שיוכל לדווח?

<מאיר דוד: ממשרד הכלכלה, מנהל אגף האכיפה.

<מאיר דוד: הנושא של היישום של חוק ההסכם הקיבוצי בשרות המדינה על עובדי הקבלן הוא באחריות של החשב הכללי.

<מאיר דוד: החשב הכללי הוא זה שמבצע את הבקרה ואת הביקורת על הוראות היישום.

<מאיר דוד: אנחנו מקבלים מעת לעת את הדוחות שלו, את דוחות הביקורת לבדיקה ובמקום שאנחנו מוודאים שאין יישום של הוראות החוק, או שאין תיקון של ההוראות, אנחנו נכנסים לביצוע האכיפה.

<מאיר דוד: אין לנו עד היום נתונים על אי יישום החוק בשרות הציבורי, חבל שמישהו מהחשב הכללי לא נמצא פה.

<מאיר דוד: אבל אם תרצו לדבר בכלל על עובדי הקבלן, ובכלל בגופים הציבוריים, אז מאז שנכנס ובמקביל לכניסת החוק הזה גם נכנס החוק להגברת האכיפה של דיני העבודה לתוקף, שבתוך החוק להגברת האכיפה יש פרק ייחודי לעובדי הקבלן בשמירה וניקיון.

<מאיר דוד: אם נכון להיום יש כ-1,000 חברות במשק בעלות רשיון כזה או אחר – שמירה, נקיון, כוח אדם, למעלה מ-300 מהחברות האלה כבר נמצאות אצלנו בפיקוח ובאכיפה בשנתיים האחרונות.

<מאיר דוד: מתוך כל החברות האלה יש 14 גופים ציבוריים שאנחנו כרגע בהליך אכיפה של עובדי הקבלן אצלם.

<מאיר דוד: דבר נוסף שמשפיע בחוק להגברת האכיפה, זה אחריות של מזמיני השרות.

<מאיר דוד: מכיוון שהיום מוטלת ההחלטה על מזמיני השרות, אנחנו גם פועלים מול מזמיני שרות, בערך כ-20 מזמיני שרות כבר אנחנו בהליכים מולם על הפרות של קבלנים של חוקי העבודה כלפי העובדים.

<מאיר דוד: אני שמח לציין שיש מזמינים שמיד פועלים, או להפסקת התקשורת, או לתיקון הליקויים באופן מיידי.

<מאיר דוד: לגבי היישום המלא או השפעה בתוך שרות המדינה, אני אצטרך את החשב הכללי, אני לא אוכל לענות על השאלה הספציפית הזאת.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא יודעים בוודאות האם מישהו מבקר, לא מבקר ומה קורה באמת.

<מאיר דוד: מבקר כן.

יואל רזבוזוב: השאלה מה קורה בשטח, זה אנחנו לא יודעים בוודאות.

יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים שרוב המשרות בעבודות הללו הם עולים חדשים.

יואל רזבוזוב: נצטרך להיכנס לזה יותר לעומק.

<מאיר דוד: אנחנו באכיפה, מכיוון שאנחנו עוסקים מול כלל המשק, מול אוכלוסיות מגוונות, אנחנו גם קולטים עובדים עולים חדשים מהמגזרים האלה כדי לקדם את האכיפה, ורק בשנה האחרונה אנחנו קלטנו 4 עובדים חדשים במשרה מלאה בהעסקה ישירה מהמגזר האתיופי, ועדיין לא סיימנו את הקליטה ואנחנו נמשיך לקלוט עובדים בהעסקה ישירה.

יואל רזבוזוב: אבל משרד הכלכלה, אפשר להבין, לפי הנתונים שקיבלתי זה 0.6%, אנחנו אמורים להיות ב-1.5%, 1.6%.

<מאיר דוד: כל משרד הכלכלה גדול 0.6%, אצלי ביחידה 4 מתוך ה-8.

<מאיר דוד: אני אמשיך לעשות את זה גם, כי אנחנו באמת רואים את החשיבות להעסקה ישירה וגם את הסיוע שלהם בהשפעה על האכיפה.

יואל רזבוזוב: לגבי ייצוג הולם, עשינו כבר כמה דיונים, יש לנו גם דיון מתוכנן, נתמקד בזה בהמשך.

יואל רזבוזוב: אנחנו נמשיך עם הדיון, ויש לנו כאן בתוך העסקה ישירה יש לנו בעיה מיוחדת לעובדי מוקדי קליטה ליוצאי אתיופיה בכל רחבי הארץ, גם שמעתי לא מעט בעיות כבר לא פעם ראשונה, אני חושב שחשוב לנו גם להיכנס לעניין הזה.

יואל רזבוזוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לנציגת משרד הקליטה, בת שבע ראובני, סמנכ"לית משאבי אנוש.

יואל רזבוזוב: בבקשה, בת שבע.

<בת שבע ראובני: בוקר טוב, אני סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש.

<בת שבע ראובני: המשרד לקליטת העלייה הוא המשרד של העולים למען העולים, ומופעל ברובו על ידי העולים.

<בת שבע ראובני: תיקון קטן, אנחנו היום לא 502 עובדים, אלא 467, גם בשנת 2013, היינו קצת פחות ממה שמופיע כאן.

<בת שבע ראובני: אנחנו מעסיקים עולים מכל רחבי העולם, מאחר ואנחנו נותנים שרות רב לשוני.

<בת שבע ראובני: כמובן בשנות ה-90' קלטנו קבוצה מאוד מכובדת של עולים שנותנים היום גם שירות ישיר לא רק לעולים מחבר העמים, אלא גם לעולים נוספים.

<בת שבע ראובני: במשרד ישנו אגף לקליטת עולי אתיופיה, יש לנו פריסה של עולי אתיופיה בכל רחבי הארץ שנותנים שרות.

<בת שבע ראובני: אנחנו מעסיקים העסקה ישירה את העובדים האלה.

<בת שבע ראובני: לא קיים במשרד לקליטת העלייה העסקה באמצעות קבלני כוח אדם, להוציא 3 הנושאים היחידים ששרות המדינה עובד לפיו, זה קבלני שרותים, נקיון, אבטחה וגם ההסכמים המיוחדים שקיימים לעובדי המחשוב.

<בת שבע ראובני: שאר הדברים שהם כביכול הפעלה, לא כביכול, אלא יש להם אלמנטים של העסקה, הם פרויקטים יחד עם הרשויות או עם גורמים נוספים.

יואל רזבוזוב: אנחנו מתכוונים למוקדי קליטה.

<בת שבע ראובני: אנחנו מתכוונים למוקדי קליטה.

<בת שבע ראובני: אנחנו תומכים ברשות כדי לקדם את קליטתם של אוכלוסיות מסוימות שזקוקות לאיזשהו סטרט-אפ, על מנת שיוכלו להיקלט מבחינה חברתית כמה שיותר מהר.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן לך להתייחס בהמשך, בטוח יועלו פה טענות, ואנחנו נדון בזה.

יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לתת את רשות הדיבור לענת הס, שתציג את עמדת הקואליציה הארצית להעסקה ישירה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<ענת האס: שלום לכולם, אני באה מהקואליציה להעסקה ישירה.

<ענת האס: העברנו ביניכם דף עמדה שמציג ככה את הנתונים שאנחנו אספנו בנוגע לקביעת העסקה קבלנית.

<ענת האס: חשוב לי מאוד לעשות את ההבחנה, אנחנו מדברים כאן על העסקה ישירה, ובעצם אנחנו מדברים כאן על העסקה קבלנית.

<ענת האס: הבעיה שלנו היא לא עם העסקה ישירה של העובדים, אלא עם העסקה קבלנית.

<ענת האס: כיום אנחנו יודעים שיש בערך 40% מכלל העובדים בשרותים הציבוריים שמועסקים בהעסקה קבלנית, בערך 50% הם עולים חדשים.

<ענת האס: אנחנו יודעים שעולים חדשים יש להם הרבה מאוד קשיים להיקלט בעבודות, בגלל קשיי השפה הרבה פעמים לא מסוגלים לעבוד בעבודות שהם מתאימות להשכלה שלהם, לנסיון שלהם, ולכן הם נאלצים להיקלט בכל מיני עבודות שלא מתאימות, כמו נקיון, אבטחה, שמירה וכל מיני עבודות כאלה.

<ענת האס: אנחנו יודעים את התנאים שהם מקבלים, זה הרב המאוד פעמים פגיעה בשכר, אי מתן זכויות סוציאליות ותנאים הולמים.

<ענת האס: אני מכירה את ההסכם שנעשה, ההסכם הקיבוצי ב-2012, ההסכם אמנם שיפר אולי במידה מסוימת את התנאים של העובדים, אבל הוא מהווה כפלסטר לבעיה, והוא לא באמת פותר את הבעיה.

<ענת האס: הוא בעצם מנסה לשים איזשהו סיטואציה של העסקה שהיא פוגענית, היא לא אישית, והיא מאפשרת הרבה מאוד פגיעה בלנסות לשפר אותה, אבל בעצם העובדים שמועסקים בצורה קבלנית אין להם יחסים אישיים עם המעסיק, המטרה של חברות הקבלן היא להרוויח כסף, מקסימום רווח מינימום הוצאות, והם בעצם עושים את זה על חשבון גבם של העובדים.

<ענת האס: יכולות להיות הרבה מאוד רגולציות ששומרות עליהם, אבל בסופו של דבר כשיש פגיעה, כשיש בעיה ברגולציה מי שנפגע זה העובדים והמעסיק, מקבל השירותים שהוא זה שנמצא באינטראקציה ישירה עם העובדים, הוא לא יכול לשלוט בדבר, כי מי שבעצם דואג לתנאים ובעצם פוגע הוא הקבלן.

<ענת האס: העובדים כאן יספרו, היום הגיעו דוברים שיספרו על אי מתן זכויות, אי מתן שכר הולם, מפטרים אותם ומחזירים אותם לעבודה כדי שהם לא יוכלו לצבור ותק וזכויות סוציאליות.

<ענת האס: עולים חדשים שמגיעים, אין להם שפה, הם לא יכולים לקרוא את תלוש השכר שלהם, לא יכולים לדעת תמיד על איזה חוזה הם חותמים, הם חותמים על חוזים שלא הולמים את התנאים הראויים שהם אמורים לקבל במשרות ציבוריות.

<ענת האס: מה שאנחנו אומרים היום, זה שאנחנו מבקשים שהעסקה הקבלנית במוסדות הציבוריים לא תתקיים, לפחות במוסדות הציבוריים שמהווים כדגל שאמורים לעבוד כדגל של העסקה שהיא ראויה.

<ענת האס: אנשים שבאים לארץ מגיעים לכאן, אמורים לעבוד בהעסקה שהיא ראויה.

<ענת האס: אנחנו רוצים שהעסקה פוגענית לא תתקיים, לפחות במוסדות הציבוריים.

<ענת האס: כל הניסיונות לשפר אותה, זה בסך הכול ניסיונות שהם נקודתיים.

<ענת האס: רק העובדה שמשרד הכלכלה לא יודע להגיד לנו האם זה עובד, העובדה שיש כאן 40 ממוקדי הקליטה, סליחה, 100, או 100 שאם ההסכם נחתם מ-2012, לפני שנתיים ועדיין הם פתחו בסכסוך עבודה, הם לא מקבלים את התנאים שמגיעים להם, אומר שהפלסטר כנראה לא מכסה על הבעיה שהייתה אמורה להיפתר.

<ענת האס: אנחנו אומרים בקואליציה, הבעיה צריך לפתור אותה מהיסוד, ולמגר את תופעת ההעסקה הקבלנית לחלוטין, לא לנסות לפתור אותה בכל מיני פתרונות זמניים.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: הבנו את הנקודה.

יואל רזבוזוב: לגבי מוקדי קליטה אנחנו נגיע.

יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לתת את רשות הדיבור למנכ"ל עמותת "צנטוריון".

<אלכסנדר נבוקין: אני לא רוצה לחזור על אותם מלים שאמרה נציגה מהקואליציה, פשוט בקצרה אני יכול להגיד לכם, שכבר יותר מחמש שנים פועל אצלנו מרכז מידע לעובדים, בעיקר עובדים מענף השמירה, ענף הנקיון, מטפלים וכו'.

<אלכסנדר נבוקין: 95% מהפניות זה עולים חדשים.

<אלכסנדר נבוקין: אחת מהבעיות המרכזיות, חוץ מבחינת החוקים, אכיפה, וכל הדברים האלה, זה מאוד חשוב, זה גם חוסר מודעות וחוסר ידיעה על אותם חוקים שקיימים נכון לעכשיו אצל העובדים.

<אלכסנדר נבוקין: פשוט אנשים רק כשהם מתקשים, אומרים, בסדר, יש לנו בעיה, ולפני שהם רוצים לעזוב את מקום העבודה, או שאחרים פשוט לא יודעים את החוקים, לא יודעים לקרוא לפעמים ולהגיע לאותם חוקים החדשים שיצאו, זה קשה להם, אפילו לפחות אין להם זמן להתעסק בזה, כי הם עובדים שעות על גבי שעות.

<אלכסנדר נבוקין: חשוב גם להדגיש, שהאנשים האלה שגם בענף השמירה, גם בענף הנקיון, עם המשכורת שהם מקבלים נכון לעכשיו, לפחות זה פחות מהמשכורת מינימום בסופו של דבר שזה יוצא, אלה אנשים שנמצאים בתחתית הסולם החברתית נכון לעכשיו.

<אלכסנדר נבוקין: גם נושא מאוד חשוב שאנחנו נתקלים בזמן האחרון, זה הנושא של הפנסיה.

<אלכסנדר נבוקין: אנחנו יודעים שבענף השמירה והנקיון אמורים היו לקבל הפרשי פנסיה גם על לפני 2008.

<אלכסנדר נבוקין: בעיה מאוד גדולה שאנשים חוזרים או ברגע שהם עוברים ממקום עבודה למקום עבודה, יש להם צבירת פנסיה במקום אחד, אחר כך במקום שני, אחר כך במקום שלישי.

<אלכסנדר נבוקין: האנשים לא יודעים שאפשר לחבר את זה, פשוט שוב זה חוסר מודעות, חוסר ידיעה גם בנושא הזה.

<אלכסנדר נבוקין: קשה לאנשים האלה שבגיל 50 - דרך אגב, בזמן האחרון אנחנו רואים מעגל פיטורים באנשים שבגיל 50 ו-50 פלוס בעיקר באותם ענפים בענף השמירה וענף הניקיון, בן אדם שפיטרו אותו, הוא נשאר בלי עבודה.

<אלכסנדר נבוקין: ואחרי שהוא 8, 10 שנים עבד באותו מקום, באותם מקומות עבודה, קשה, קשה מאוד לו למצוא את מקום העבודה הנוסף, זה נושא מאוד בעייתי.

<אלכסנדר נבוקין: לפי הפניות שלנו במרכז מידע, אנחנו רואים שזה המון אנשים, 95% שוב זה עולים חדשים.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: מר אליאס מהרי, מנהל מוקד קליטה בנתניה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<אליאס מהרי: בוקר טוב, אנחנו הגענו לפה היום, גם בגלל שזה יום העסקה ישירה, וגם בגלל שאנחנו במשך 14 שנה מאז שהפרויקט הזה הוקם עובדים בתנאים של עובדי קבלן.

<אליאס מהרי: אנחנו 14 שנה מקבלים את אותו שכר, את אותם תנאים, אין אופק תעסוקתי, אין ביטחון כלכלי.

<אליאס מהרי: כל הרעיון היה להיכנס ולקלוט עולים, לנתב את דרכם בחברה הישראלית, ולשלב אותם כמה שיותר טוב.

<אליאס מהרי: יוצא מצב שאחרי 14 שנה מאז הפתיחה של המוקדים אנחנו מתחילים להרגיש שאנחנו לא משתלבים כמו שצריך.

<אליאס מהרי: 95% מהעובדים הם בוגרי אוניברסיטאות ומכללות.

<אליאס מהרי: הייתי רוצה שיגדירו אותי כישראלי ולא כמגזר במדינה הזאת.

<אליאס מהרי: אני רוצה שהתייחסו אליי כמי שיכול לתת שירותים לכל בן אדם בישראל.

<אליאס מהרי: לא יכול להיות שכל דיון בהקשר של בני העדה האתיופית עולה הנושא שאני צריך לתת שירותים לבני העדה האתיופית.

<אליאס מהרי: אני 30 שנה בארץ, מעולם לא הרגשתי שונה עד שהתחלתי לעבוד אל מול הקהילה, מעולם.

<אליאס מהרי: הייתי ילד שמח, ילד מאושר בעולם.

<אליאס מהרי: אני רוצה לגדל כמו כל ישראלי במדינה הזאת.

<אליאס מהרי: אבל לא יכול להיות שאני עובד 10, 15 שנה במקום, נחשב למנהל, מנהל בכיר, מתווה מדיניות, כותב תכניות, עוקב אחרי דוחות ביצוע, עושה דוחות ביצוע, עושה הכול, וכשאני חוזר הביתה, הם יודעים שאני עובד לא קבוע, חוזה אישי.

<אליאס מהרי: גם ילדיי שמסתכלים על האבא שלהם המנהל, איך הם מסתכלים עליי?

<אליאס מהרי: בסופו של דבר, הוועדה הזאת, אדוני היושב ראש, צריכה להאמין שלהיקלט, להשתלב במדינה הזאת צריכה להיות השתלבות אמיתית של הבנה של החברה הזאת.

<אליאס מהרי: לא יכול להיות שאני אסתובב ברחוב ותהיה לי אות קין בגלל שאני בן קהילה, זה מה שאני מרגיש.

<אליאס מהרי: כל דיון, זה לא יאומן.

<אליאס מהרי: כל דיון שעוסק בבני הקהילה, זה משהו שכאילו אני פחות טוב ממישהו?

<אליאס מהרי: לא עברתי מוסדות אקדמאיים במדינה הזאת?

<אליאס מהרי: אני לא יודע לכתוב, לא יודע להתבטאות?

<אליאס מהרי: למה במשרד הבריאות צריכים לעבוד בני קהילה רק בניקיון, למה?

<אליאס מהרי: במשרד החינוך שיש את הבעיות הכי גדולות במדינת ישראל, עובדים 20 עובדים.

<אליאס מהרי: אני עובד ברשות שעושה את כל המאמצים בשביל לשלב את הקהילה, ויש את התמיכה של משרד הקליטה כתמיכה, אבל אנחנו צריכים לדעת לאן אנחנו הולכים.

<אליאס מהרי: נכנסתי רווק, אני נשוי ואבא ל-2 ילדים.

<אליאס מהרי: מה יהיה איתי?

<אליאס מהרי: אני רוצה לקנות דירה, הבנק לא ייתן לי משכנתא.

<אליאס מהרי: אני מקבל אותו שכר מאז שהתחלתי לעבוד.

<אליאס מהרי: אין לי הפרשים מקרן השתלמות, חוץ מפנסיה - איפה אותו מנהל גדול?

<אליאס מהרי: אני מגיע להרצות באוניברסיטאות, בא להרצות לצבא, בא להרצות במוסדות חינוך, אליאס, בסוף כשיורדים לפרטים הקטנים, אני עובד קבלן פשוט, דומה מאוד לאותו איש שנקרא עובד מדינה במשרד הבריאות.

<אליאס מהרי: זה משהו שאנחנו כמודלים בתוך הקהילה לא יכולים לשאת יותר, לא יכולים.

<אליאס מהרי: הצעירים מסתכלים עליהם, תסתכלו על בתי הכלא בצבא, תסתכלו על העבריינות הגואה, תסתכלו על זה.

<אליאס מהרי: אם אנחנו המובילים נמצאים בסיטואציה לא נורמלית, מה אתם מצפים מאתנו?

יואל רזבוזוב: תודה אליאס.

יואל רזבוזוב: דיברת יפה, אני מכיר את אליאס מנתניה, באמת פעיל חברתי, ציבורי.

יואל רזבוזוב: אני רק רוצה להבין נקודה, ישנה תקנה, תקנו אותי, או חוק שמוקדי קליטה צריכים להיות מועסקים על ידי רשות מקומית, העסקה ישירה, או חברת בת של רשות מקומית.

יואל רזבוזוב: אם זה תאגיד עירוני, אני חושב שעל תאגיד עירוני יש את אותן החובות של קרן ההשתלמות והפנסיה, הכול אותו דבר.

יואל רזבוזוב: אז אם אתה לא מקבל, אז יש פה איזושהי עבירה על החוק.

יואל רזבוזוב: יש פה נציג ממשרד הפנים, האם מישהו יכול לענות לי?

<אורטל בן אהרון: ממשרד הפנים, אגף כוח אדם ושכר ברשויות המקומיות.

יואל רזבוזוב: את יכולה להתייחס לנקודה שהעליתי על התקנה שמוקדי קליטה צריכים להיות מועסקים על ידי רשות המקומית העסקה ישירה, או תאגיד עירוני, חברת בת.

<אורטל בן אהרון: בעיקרון, אנחנו האגף מה שאנחנו אוכפים בכל מה שקשור לייצוג האתיופים, סליחה יוצאי אתיופיה.

<אליאס מהרי: ישראלים ממוצא אתיופי.

<אורטל בן אהרון: אנחנו אוספים אחת לשנה את הדוחות שמגיעים אלינו מהרשויות המקומיות, ובהתאם לחוק אנחנו מעבירים אותם למזכירות הממשלה, ועדת העלייה והקליטה ונציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.

יואל רזבוזוב: זה ייצוג הולם, זה אנחנו יודעים, אנחנו עושים דיונים על זה.

<אורטל בן אהרון: מעבר לכך, אנחנו לא הגוף שלמעשה אחראי לאכוף את אופן העסקתם, אם זה באמצעות הרשות המקומית, או אם זה באמצעות חברת כוח אדם.

יואל רזבוזוב: נציג שלטון מקומי הגיע?

יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין בת שבע, לגבי העניין הזה העסקה ישירה של מוקדי קליטה, תתקני אותי זאת תקנה?

<בת שבע ראובני: זה הסכם.

<בת שבע ראובני: ההסכמים שאנחנו חותמים עם הרשויות מצויין באופן מיוחד סעיף וגם הלשכה המשפטית שלנו במידה ואנחנו מוצאים שלא קיים - - -

יואל רזבוזוב: מה תוקף המשפטי של ההסכם הזה?

<בת שבע ראובני: לא יכולים לקבל את התמיכה אם יש איזושהי בעיה בדרך העסקה.

יואל רזבוזוב: אנחנו פה עלינו על נקודה שרשויות מקומיות מקבלות תמיכה, ועל ידי התמיכה הזאת הם מעסיקים את מוקדי הקליטה.

יואל רזבוזוב: בהסכם כתוב שאותו עובד הוא צריך להיות או מועסק ישירות, או על ידי תאגיד עירוני, חברת בת שלי.

יואל רזבוזוב: אני יודע בוודאות שבתאגידים וברשויות מקומיות ישנם את כל התנאים.

<אורנה עמוס: - - - העסקה ישירה, בעצם רשויות מקומיות הקימו תאגידים עירוניים, אתם קוראים להם חברות קבלן מהחצר האחורית, שדרכם מעסיקים אלפים של עובדים, יש חברה בבאר שבע 4,000 כאלה, בתל אביב יש 6,000 כאלה לדעתי, גם מורים, בעצם דרך התאגיד הזה מעסיקים אלפים של עובדים שהם נקראים בעינינו עובדי קבלן, הם לא מקבלים את אותן זכויות של עובדי הרשות המקומית בשום פנים ואופן.

יואל רזבוזוב: אני מדבר על פנסיה שזה חובה מ-2006, וקרן השתלמות שזה הזכויות.

<אורנה עמוס: אנחנו מדברים על זכויות של צבירת ותק.

<אורנה עמוס: אנחנו מדברים על זכויות של ביטחון תעסוקתי.

<אורנה עמוס: אנחנו מדברים על זכויות שקשורות לא רק לפנסיה.

יואל רזבוזוב: סליחה, לגבי קרן השתלמות, אין לך קרן השתלמות?

<אליאס מהרי: יש עלות העסקה לעובד, נניח 100 אלף שקל, ה-100 אלף שקל הם העלות לשנה.

<אליאס מהרי: קרן השתלמות ייגזר מה-100 אלף שקל עלות, זאת אומרת, אתה גם תשלם תקורה, למרות שיש הסכם של משרד הקליטה מול רשויות מסוימות לא לשלם תקורה, אבל ידידי יושב פה, חברי, שעובד דרך מתנ"סים, וכל המשכורת שלו הולכת, יש פה תלושים, אין מחוייבות גם המשרד יש לו הסכם, אבל הוא לא מחייב, הוא תומך ב-100 אלף שקל, הוא יודע שה-100 אלף שקל משולמים.

דב ליפמן: אין שום אכיפה ממשרד הקליטה לכל הנושא?

<קריאה: אין אכיפה.

<בת שבע ראובני: אני רוצה לומר, אנחנו תומכים ברשות לקידום פרוייקט.

<בת שבע ראובני: במסגרת הזאת - - -

<יובל אלון: 17 שנה אותו - - -

יואל רזבוזוב: סליחה, היו לי לא מעט שיחות על זה.

יואל רזבוזוב: מוקדי הקליטה, כמה שאנחנו לא נדבר ונצעק פה זה יהיה משהו זמני, אנחנו רוצים שתהיה אינטגרציה כמה שיותר טובה.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא רוצים עובדי קליטה.

יואל רזבוזוב: אבל אנחנו כן רוצים העסקה ישירה, כן יש לנו את הדיונים על ייצוג הולם, ועדיין לא קיבלנו מרשויות מקומיות את הנתונים על ייצוג הולם ברשויות המקומיות.

יואל רזבוזוב: אני כמו שאליאס אמר, לא מעניין אותי שאליאס יעבוד במוקד קליטה, הוא יכול לעבוד בכל מחלקה אחרת בעירייה, וזה מה שרשויות המקומיות אמורות לעשות, ואת זה אנחנו צריכים לאכוף.

<דני מנגסטו: משרד הקליטה צריך - - -

יואל רזבוזוב: רשויות מקומיות זה משרד הפנים זה לא משרד הקליטה.

<בת שבע ראובני: משרד הקליטה לא אחראי על דרכי ההפעלה של התקציבים והשכר - - -

<דני מנגסטו: זה העניין, משרד הקליטה הוא לא עושה את העבודה שלו, כן, משרד הקליטה, מה זה משרד הקליטה?

<דני מנגסטו: אנחנו חלק מהקליטה, חלק מתהליך הקליטה.

יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו לא נתחיל עכשיו לתקוף פה אחד את השני, אנחנו רוצים לעשות פה סדר, אני חושב שזה דיון ראשון, ואני רואה שאין עוד דיונים בנושא, כי זה נושא רגיש.

יואל רזבוזוב: בבקשה, היועץ המשפטי של "צנטוריון".

<לב שניידר: יועץ המשפטי של עמותת "צנטוריון".

<לב שניידר: אדוני היושב ראש, עלה על נקודה נכונה בכל המסגרת, וזה לא קשור בני העדה האתיופית, גם בני העדה יוצאי חבר העמים, וגם ישראלים מועסקים בתנאים דומים לעובדי רשויות המקומיות, כמו שאדוני היושב ראש אמר, פנסיה, קרן השתלמות, שכר.

<לב שניידר: אבל לעובדי הרשויות המקומיות יש המון תוספות נוספות שמגיעות עד לתוספת מאה אחוז לשכר, זה מה שעובדים לא מקבלים.

<לב שניידר: דבר נוסף, החוזה, החוזה לתקופה מוגבלת, העובדים במשרדי קליטה באותו משרד הכלכלה, באותו מחלקה של היושב על ידי, העובדים מועסקים בחוזה לתקופה מוגבלת של שנתיים שלוש, ואחר כך אפילו בחוזה מופיע סעיף שלא ניתן להמשך בין עובד מתקבל לשנתיים, אחרי שנתיים הוא חייב ללכת הביתה, כאשר עובדים אחרים מועסקים כעובדים קבועים, אחרי שנתיים מקבלים קביעות.

<לב שניידר: סטודנטים, הסטודנטים שמועסקים במשרד הכלכלה.

<מאיר דוד: סליחה, אדוני היושב ראש, לגבי הסטודנטים, סטודנטים בכל משרות המדינה מועסקים בתקופת היותם סטודנטים, בתקופת הלימודים, וזה רלבנטי לכל הסטודנטים.

<לב שניידר: אבל זה עובד כתף אל כתף, זה אותו עובד.

<מאיר דוד: הוא דיבר פה על סטודנטים.

<מאיר דוד: לגבי העובדים, אמרתי, גם אצלנו יש עובדים יוצאי העדה האתיופית, ויש עובדים יוצאי חבר העמים הם עובדים במשרה מלאה ובתקן.

<מאיר דוד: גם אני רבותיי, עובד על חוזה, לא קבוע, ואני היום מנהל אגף במשרד הכלכלה.

<מאיר דוד: ידוע כי בשרות המדינה יש את הנטייה להעסיק פחות ופחות עובדים קבועים ויותר עובדים על חוזים ובזה אני מסכים שצריך לתקן.

<מאיר דוד: בעניין הסטודנטים, זה לא הנושא שקשור כרגע לכל הדיון.

יואל רזבוזוב: חברים, נתמקד בנושאים שלנו.

יואל רזבוזוב: בת שבע, רצית להוסיף נקודה.

<בת שבע ראובני: חברי ממשרד הכלכלה כבר נגע בזה.

<בת שבע ראובני: אנחנו דנים פה בנושא של המגזר הציבורי, המגזר הממשלתי מתנהל על פי כללים שהם ידועים וברורים מראש.

<בת שבע ראובני: המגזר הציבורי, קרי, הרשויות המקומיות, שקיבלו - - - מהמשרד לקליטת העלייה לפני 20 שנה, על מנת לקדם את קליטתם של עולי אתיופיה כל אחד ביישוב שלו צריכים לפתור את הבעיה, ואנחנו בצורה עקיפה דואגים לזה שלפחות יהיה העסקה ותשלום של מה שמחייב החוק.

<בת שבע ראובני: בתוך ההסכמים שאנחנו חותמים עם הרשויות, רשום סעיף מיוחד שהרשות חייבת לשלם מה שמוגדר בחוק.

<בת שבע ראובני: מה שמעבר לחוקים, אנחנו מעודדים את הרשויות כדי להוסיף כל רשות והאפשרויות שלה, אבל המגזר הציבורי והמוקדים הם חלק מהפעילות קליטה לטובתם של העולים בני העדה האתיופית, או כפי שאתה קורא להם – הישראלים יוצאי אתיופיה זה נכון מאוד, כדי שהם יוכלו להתערות כמה שיותר מהר בדיוק כמו שהחבר אומר ולהפוך לחלק מהקהילה ומהתושבים עצמם.

<בת שבע ראובני: זאת המטרה למעשה, ולכן גם הפרויקט למרות שהוא לוקח הרבה שנים, מוכיח שהייתה פה אחריות, משום שאם הפרויקט היה נפסק קודם, הייתה איזושהי השפעה מאוד גדולה על מודלים של טיפול ועבודה מול הקהילה עצמה.

יואל רזבוזוב: תודה בת שבע.

יואל רזבוזוב: בכלל, אני שואל כאן אם יש מישהו מהשלטון המקומי, ראיתי ששלחו את עובדי מוקדי הקליטה, במקום לשלוח את מי שאמור לשלם להם את המשכורות.

יואל רזבוזוב: אנחנו דנים עם האנשים הלא נכונים, זה שאתם מציפים את הבעיה זה בסדר גמור, אנחנו נצטרך עוד דיונים בנושא.

<וונדה אקלה: תודה רבה.

<וונדה אקלה: אני אתמקד רק על המוקדים, נכון שזה זמן קצר, אם אנחנו נתמקד לפחות על הנקודה הזאת וניתן פתרון לעובדים, הם יכולים להיות מודל לעובדים אחרים.

<וונדה אקלה: בהתחלה כאשר משרד הקליטה יזם להקים מוקדים היה איזשהו דיון.

<וונדה אקלה: בדיון גם אני השתתפתי בהתחלה כאשר התחילו לפתוח את המוקדים.

<וונדה אקלה: שם כשזה עלה, אם נגיד שזה צריך להיות רק מוקדים ליוצאי אתיופיה ולבד, או צריכים להיות אחרת.

<וונדה אקלה: אבל בסוף כשזה הוחלט שזה לשים את העניין הזה, לשלוח את האנשים הטובים ביותר לאוכלוסייה שהיא צריכה אותם.

<וונדה אקלה: לכן, אלה אנשים שנבחרו, לא אנשים שסתם הלכו, האנשים הטובים ביותר גם בהשכלתם, גם בניסיונם, גם ביכולתם אלה נבחרו על מנת לשרת את האוכלוסייה.

<וונדה אקלה: אחרי שעברו את העניין הזה, היה איזשהו הסכם עם רשות מקומית.

<וונדה אקלה: הרשות המקומית ומשרד הקליטה הם צריכים לתפור את העניין הזה לדעתי, כי עכשיו זה התפספס.

<וונדה אקלה: משרד הקליטה שולח לזה את המוקדים לרשויות המקומיות, הרשויות המקומיות זה לא העניין שלי, לכן זה המוקדים.

<וונדה אקלה: כולם בשותפות צריכים לפתור את הבעיה הזאת.

<וונדה אקלה: העובדים - אני מכיר, בגלל שאני מסתובב בשטח, את העבודה שלהם אני מכיר.

<וונדה אקלה: כשאנחנו מסתכלים על המצב של הקהילה היום שזה עבודה שלהם, זה לא עבודה של מישהו אחר.

<וונדה אקלה: לכן כאן אנחנו צריכים לתת איזשהו פתרון בכל המגזרים לקלוט אותם כדי שישרתו את האוכלוסיות האחרות וגם יוצאי אתיופיה, הם לא יהיו מנותקים על מנת לשרת את יוצאי אתיופיה, לכן אנחנו בנציבות תומכים בהם בכל המאבק שהם צריכים לעשות, כי זה הדבר הראשון.

<וונדה אקלה: אנחנו ניצור איזשהו פקק של שירותים, בוא נגיד שאנחנו נפטר אותם, או נשלח אותם הביתה, מה עשינו בזה?

<וונדה אקלה: יש כאלה שסיימו את הלימודים, יש כאלה שהם מנוסים, עכשיו הם נמצאים בתחרות, אנחנו מגדילים את המובטלים שהם מתחרים ביניהם, לכן כאן צריך לתת מענה על הנקודה הזאת, כולם צריכים לשבת ולפתור את הבעיה.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: יושבת ראש המרכז למהנדסים עולים.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<ג'נט וינברג: שלום לכולם, אני יושבת ראש המרכז למהנדסים עולים ואדריכלים, זה עמותה משנת 97', לכן אנחנו יודעים את כל הבעיות בתחום המהנדסים והאדריכלים.

<ג'נט וינברג: לפי הסטטיסטיקה 30 אלף הגיעו מהנדסים ואדריכלים, זה תואר שני ושלישי.

<ג'נט וינברג: יש כמה חסמים בגלל זה שהאנשים לא יכולים להגיע לקליטה ישירה.

<ג'נט וינברג: למשל, למהנדסים והאדריכלים יש חסמים עכשיו של משרד הכלכלה לקבלת רשיונות, למרות שהאנשים הגיעו לארץ – מצד אחד מקבלים תואר שני ועם נסיון רב והאנשים לא יכולים, יש חסמים במשרד הכלכלה שהם צריכים לעבור שלוש שנים נסיון.

<ג'נט וינברג: זה חלק מהחסמים שהאנשים לא יכולים להגיע.

<ג'נט וינברג: למכרזים העולים גם לא יכולים להגיע מפני שהמכרזים לא מפורסמים גם בשפות לא רק בעברית.

יואל רזבוזוב: אנחנו נעשה על זה דיון נפרד, דיון מלא, עליתי כבר על לא מעט בעיות.

יואל רזבוזוב: נתקלתי בבעיה שגם בנציבות יש לא מעט בעיות.

יואל רזבוזוב: מהנדס זה מקצוע דרוש.

<ג'נט וינברג: אם יש אפשרות לעשות גם משרות המיועדות לעולים, כמו שיש למיעוטים.

<ג'נט וינברג: למה אי אפשר לעשות משרות גם לעולים?

יואל רזבוזוב: ייצוג הולם לעולים.

יואל רזבוזוב: יש פה לא מעט בעיות בנושא הזה, גם מצד של העולים, שלא כולם מסכימים שיהיה להם ייצוג הולם.

<ג'נט וינברג: נכון, יש הרבה חסמים שלא יכולים להגיע גם למכרזים, גם לאותן משרות שהם מגישים אין אפשרות להגיע.

יואל רזבוזוב: אני מבטיח לך, אנחנו בקרוב נעשה דיון רק בנושא של המהנדסים, כי אני באמת רואה המון בעיות.

<ג'נט וינברג: עכשיו במשרד הכלכלה עושים עוד פעם שינויים והחמרות.

<ג'נט וינברג: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: נעבור לויקי אידז'נסקי מארגון דור אחד וחצי.

<ויקי אידז'ינסקי: אני סטודנטית, אני פעילה בקבוצה של צעירים דוברי רוסית, דור אחד וחצי שמנסה לפתור את הבעיות האמתיות כמו נישואים אזרחיים, וכמו עבודה קבלנית, אני רוצה להדגיש את חומרת הבעיה וכמה היא רלבנטית בכל כך הרבה מובנים, 48% מעובדי קבלן בישראל הם עולים, וזה ההורים שלנו, ולמרות שאולי איכשהו הצעירים נראים כאילו השתלבנו, אנחנו העול של הדאגה של איך ההורים שלנו ישלמו את המשכנתא, ישלמו את שכר הדירה, הוא כל יום עלינו.

<ויקי אידז'ינסקי: הם חיים בפריפריה הרוב, עובדים בעבודות תת תעסוקה, זה קשור.

<ויקי אידז'ינסקי: זה מאוד טוב שהעלית כי זה כל כך קשור אחד לשני כי מדינת ישראל בעצם העמידה את ההורים שלנו במצב שבו מצד אחד הם לא יכולים לקבל רשיון, ומצד שני, יש העסקה קבלנית הזאת שהם לא יכולים לצבור זכויות.

<ויקי אידז'ינסקי: אנחנו עשינו חישוב, בן אדם שעלה בגיל 40 לארץ, ועבד שם כל חייו בטירוף, ופה עבד יום ולילה, 10 שעות ביום, הוא יוצא עם 933 שקלים לפנסיה בישראל.

<ויקי אידז'ינסקי: על מי נופל העול, הדאגה הזאת של איך הם ישלמו בכלל על הדירה?

<ויקי אידז'ינסקי: אני כל החיים שלי פחדתי שהאבא שלי יקפוץ מהקומה התשיעית כי הוא לא יכול לשלם על הדירה, באמת, זה אמיתי.

<ויקי אידז'ינסקי: זה משפיע גם על הדור הצעיר, זו בעיה רחבה.

<ויקי אידז'ינסקי: תסתכלו על אחוזי נשירה מבית הספר, למה?

<ויקי אידז'ינסקי: בגלל שההורים שלנו עובדים 12 שעות ביום כדי איכשהו לפרנס.

<ויקי אידז'ינסקי: הנפילה בהשכלה בין דור ההורים שלנו לדור שלנו, היא משהו שלא נודע בעולם לדעתי.

<ויקי אידז'ינסקי: כלומר, הפשיעה של דור צעיר, נשירה מבתי ספר.

<ויקי אידז'ינסקי: רציתי רק להפנות, הבעיה היא שכאילו עושה רושם שאף אחד לא שם לעצמו כיעד מדיניות קליטה כלשהי, כלומר, אחריות לדבר הזה.

<ויקי אידז'ינסקי: אנחנו חקרנו את הנושא הזה, משרד התמ"ת, נתונים, כמה עולים מועסקים בהעסקה קבלנית, כמה מקיימים את הזכויות שלהם.

<ויקי אידז'ינסקי: אני קוראת את הדוחות של מרכז המחקר של הכנסת, אדוני היושב ראש, אז מתקשרים מצוטטים את ה"צנטוריון" ועוד ארגונים שמדווחים מה הבעיות, מה הפגיעה בזכויות, אבל אנחנו צריכים שיהיו נתונים קודם כל כמה מקיימים את הזכויות של העולים האלה, וצריך לעקוב, לקחת אחריות.

<ויקי אידז'ינסקי: אני רוצה להגיד משהו שאני לא יודעת אם זה המקום.

<ויקי אידז'ינסקי: אבל באמת בנימה אישית.

<ויקי אידז'ינסקי: דוברי רוסית, צעירים, מצפים, אני לא יודעת, אנחנו היינו מזועזעים מזה ש"יש עתיד" בכלל לא חתמו, אף אחד לא תומך בהצעה לחוק הזאת של קואליציה להעסקה ישירה, להעביר את ההורים שלנו להעסקה ישירה, כי הבעיה מאוד חמורה.

יואל רזבוזוב: אני מבקש לא להתייחס כאן למפלגות.

יואל רזבוזוב: אני כאן יושב בכובע של יושב ראש ועדה.

יואל רזבוזוב: מה שאת מספרת, אני מכיר את זה לא פחות טוב ממך, כי אבא שלי גם מהנדס, ועובד פועל בניין פשוט, ולא הרוויח שקל פנסיה, אבל לא קשור אחד לשני "יש עתיד" וליכוד, וכל מפלגה אחרת.

יואל רזבוזוב: אני כאן בשביל לעזור, ובשביל להעלות, ואני כן הסכמתי להעלות את הנושא הזה, ואני כן רוצה לתמוך.

יואל רזבוזוב: מצד שני, אנחנו יודעים באיזה מדינה אנחנו חיים, אנחנו יודעים את המגבלות ואת האילוצים, את חושבת שיש לי פחות מעסיקים שבאים ואומרים שחנקו אותם והם סוגרים עסקים, ויש חברה שפשטה רגל, כמה חברות גדולות שפשטו רגל בגלל חוק פנסיה והכול, הם אומרים, מה לעשות, המדינה הלבישה עלינו חובות, ואנחנו מעדיפים לסגור.

יואל רזבוזוב: מישהו סגר היה לו 15, הוא העסיק 400 עובדים, סגר 12, העסיק נשאר עם 30 עובדים.

יואל רזבוזוב: אני מבין שאת באה ומייצגת עמותה, ארגון, ואתם רוצים להראות את המציאות היפה, ואתם דואגים, ואתם עושים את העבודה שלכם.

יואל רזבוזוב: אני כאן יושב בכובע שאני צריך לבדוק ולהסתכל על המציאות הכוללת, ואני מבין את הבעיות האלה לא פחות טוב, ולא צריך לחבר אותי למפלגה על מה היא חתמה או לא חתמה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נבחרי הציבור, ואנחנו מסתכלים על דברים בראייה כוללת.

יואל רזבוזוב: אני כן יושב כאן בשביל לעזור, בשביל לדחוף ובשביל לקדם.

יואל רזבוזוב: אני כן בעד לטפל בעובד הפשוט והקטן, אמרתי, לי יש במשפחה אחד כזה.

יואל רזבוזוב: אני מבין את העולים מברית המועצות ואת בני העדה האתיופית, ויש עוד עולים מצרפת שמתקשים, דרום אמריקה וכו'.

יואל רזבוזוב: הבנו, שמענו, ואנחנו בשביל זה עושים את הדיון.

יואל רזבוזוב: אני לא אוהב את ההערות האלה מי חתם על מי וזה לא המקום, ושזה לא יקרה כאן בוועדה.

<אביי דג'ן: אני רכז נוער בעיריית עפולה.

<אביי דג'ן: עליתי ב-91', עד תפקיד מ"פ, סיימתי בגרות וסיימתי אקדמאי.

<אביי דג'ן: התחלתי לעבוד במוקד קליטה מזה 8 שנים, אותם תנאים, והתלוש לא מסודר.

<אביי דג'ן: משרד הכלכלה, תודה רבה, סוף סוף שהבנתם שצריך לקלוט לפני חצי שנה.

<אביי דג'ן: בת שבע, תודה רבה.

<אביי דג'ן: צויין פה 467 עובדים במשרד הקליטה, מעניין אותי כמה עובדי קליטה יש.

<אביי דג'ן: במשרד הקליטה ראיתי שהיו בלבולים.

<אביי דג'ן: אנחנו כמוקד קליטה, משרד הקליטה חותם מול הרשות, הרשות מקבלת את הכסף בתנאי שהיא מעסיקה אותי.

<אביי דג'ן: משרד הקליטה לא מבין והרשות לא מבינה - למה?

<אביי דג'ן: כל אחד חוגג בזמן הבחירות, אומר, הבאתי את המוקד, והמשרד אומר אני נותן מענה לעולי קליטה, אבל בפועל המענה שניתן לקדם את העולים, אנחנו קולטים עכשיו בחזרה את העובדים.

<אביי דג'ן: לכן יש פה אי הבנה, הרשות טוב לה שהיא מקבלת את הכסף.

<אביי דג'ן: בצורה עקיפה המשרד נותן מענה, הגיע הזמן שתתנו מענה בצורה ישירה לקלוט לפחות מינימום עובדים כעובדי משרד הקליטה, ולתת בצורה ישירה, למה בצורה עקיפה?

<אביי דג'ן: זה לא סוף לעניין הזה.

<אביי דג'ן: לכן אנחנו כעובדים אקדמאיים, מזה 14 שנים, פרויקט שרואים את הצורך בשטח, עובדה, היו סוגרים אותו, פרויקט זה מינימום 3, 4, שנים, אבל 14 שנים סימן שהוא נותן את המענה.

<אביי דג'ן: היום באנו לומר, לבקש למקבלי ההחלטות, אתם כמקבלי ההחלטות, חברים, אנחנו עובדים עבודה של קבלנות.

<אביי דג'ן: אני מקבל בתלוש כל חודש ביגוד.

יואל רזבוזוב: אני רוצה לסכם.

יואל רזבוזוב: אנחנו נעשה עוד דיונים.

יואל רזבוזוב: חברים, טוב שהעלינו את הנושא, הנושא מאוד רגיש וכואב.

יואל רזבוזוב: אני מבין שכל אחד בא פה עם רגש מהבית.

יואל רזבוזוב: אנחנו עלינו פה על כמה נקודות.

יואל רזבוזוב: קודם כל לגבי מוקדי קליטה.

יואל רזבוזוב: יש לנו הסכם בין משרד הקליטה לרשות מקומית, אנחנו קוראים לזה פרויקט, אין לי בעיה כי אנחנו לא רוצים את זה לצמיתות.

יואל רזבוזוב: אבל יש לי כאן בעיה, יש לנו את העדפה מתקנת, עשינו כבר כמה דיונים.

יואל רזבוזוב: הרשויות המקומיות לא מעבירים נתונים.

יואל רזבוזוב: שנית, מראים לנו נתונים כולל הפרויקטים.

יואל רזבוזוב: מה שאני מבקש זה להוריד את הפרויקטים, כמו שאנחנו קוראים לזה, ואז אני רוצה ברשות מקומית את האחוז וחצי משרות לנכות את הפרויקטים, בלי הכסף של משרד הקליטה.

יואל רזבוזוב: ההמלצות של הועדה שהרשויות המקומיות יקבלו את האחוז וחצי נטו, ללא הפרויקטים, ואז אנחנו יודעים, ואז אותם העובדים של מוקדי קליטה יוכלו להשתלב כמו שצריך בהעסקה ישירה, כי אז אנחנו באמת ניכנס לאותם המספרים.

יואל רזבוזוב: שנית, אני מסכים עם מה שאמרו נציגי עמותת "צנטוריון", לפרסם.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים למצוא גוף, מבחינתי משרד הכלכלה, משרד האוצר, משרד הקליטה.

יואל רזבוזוב: לפרסם את כל הזכויות של עובדי קבלן.

יואל רזבוזוב: הם לא יודעים את הזכויות שלהם, הרבה פעמים מרמים אותם.

יואל רזבוזוב: ישנם ימי חופש, רק לפני כמה חודשים, לפני חצי שנה, ב-1 לינואר בשנה האזרחית החדשה, באה עובדת קבלן, היא לא ידעה אם היא יכולה לקחת יום חופש, לא יכולה, זה רק דוגמה קטנה שאני נתקלתי לאחרונה, אבל יש הרבה דוגמאות, פשוט לא מודעים.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים למצוא את הגוף שייקח על עצמו אחריות לפרסם לכל העולים את הזכויות שלהם, לכל אלה שעובדים עובדי קבלן, אלה שעובדים בהעסקה ישירה, הם כבר דיי מכוסים.

יואל רזבוזוב: אלה שעובדי קבלן, אין להם פשוט יכולת לדעת, והם לא יודעים.

יואל רזבוזוב: הם עובדים 12 שעות ביממה, הם חוזרים הביתה, אין להם כוח אפילו לראות טלוויזיה ולקרוא, אנחנו צריכים להגיע אליהם בכל דרך אפשרית.

יואל רזבוזוב: ישנה קרן מעגלים, בני 50 שהם פורשים.

יואל רזבוזוב: ישנה קרן מעגלים, המדינה השקיעה בזה כ-600 מיליון שקלים, עובדים בגיל 50 שיכולים לעבור קורס על חשבון המדינה, אני חושב שמשרד הכלכלה גם שותף עם הקרן.

יואל רזבוזוב: אז גם נדרוש מהקרן לפרסם לטובת עולים, ולא לפרסם רק בתקשורת.

יואל רזבוזוב: שמעתי רוצים לפרסם ב"כלכליסט", לשם העולים לא מגיעים.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים להגיע למקומות שהעולים שיידעו שיש להם את הזכויות, ויש להם זכות לקבל קורס מהמדינה בחינם, ואחרי זה הקורס הזה יכול לשדרג אותם, והם יכולים להיקלט בעבודה אחרת.

יואל רזבוזוב: חברים, זה לא הדיון האחרון.

יואל רזבוזוב: אנחנו נעשה עוד דיונים.

יואל רזבוזוב: תודה שבאתם, נראה איך אנחנו מטפלים במסקנות שהשגנו היום.

יואל רזבוזוב: תודה.