ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 296, 2014-06-24 09:30

דוד צור: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

דוד צור: זה דיון רביעי כבר שמתקיים.

דוד צור: אני לפחות זוכר שני דיונים שאני קיימתי, ולפניי קיים גם חבר הכנסת אבישי ברוורמן, יושב-ראש הוועדה.

דוד צור: מייד נצלול להקראה של נוסח התקנות.

דוד צור: תוך כדי ההקראה נשמע הערות ונשמע השגות.

דוד צור: כיוון שאני רואה שיש רוב כמעט מוחלט בוועדה לקואליציה, נתקדם.

דוד צור: .. בבקשה.

דוד צור: מי מקריא?

<חוה ראובני: אתחיל את ההקראה מההתחלה, ולו רק משום שהשורות הראשונות גם השתנו, כי עשינו הרבה מאוד עבודה מהדיון הקודם לדיון הנוכחי.

לאה ורון: גם העברת לוועדה טבלה, שמסייעת מאוד בעבודה.

לאה ורון: תודה רבה על הטבלה שהעברת.

<חוה ראובני: כן, כי בדיונים הקודמים ראיתי שאני מתקשה להסביר את ההבחנות בין הגדרת הזכאים על תקופותיהם לתקופת הזכאות, חשבתי לכתוב את זה בלשון בני אדם...

<חוה ראובני: תקנות התעבורה (תיקון מס'), התשע"ד-2014.

<חוה ראובני: בתוקף סמכותי לפי סעיף 70 לפקודת התעבורה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א (א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2 (ב) לחוק העונשין, התשל"ז–1977, אני מתקין תקנות אלה: תיקון 1.

<חוה ראובני: בתקנה 567 לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961 (להלן – התקנות תקנה העיקריות) – האמור בה יסומן "(א)" ובה - 567

<מרב תורג'מן: לא, ביטלת את: ובה.

<מרב תורג'מן: שיניתי את הנוסח.

<מרב תורג'מן: האמור בה יסומן "(א)" ואחריה יבוא.

<מרב תורג'מן: כי אנחנו לא משנים את מה שכתוב בסעיף קטן (א).

<חוה ראובני: נכון.

<חוה ראובני: כמות השינויים על הנוסח שנעשתה פה.

<חוה ראובני: (א) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) הוא אינו פסול מלקבל רשיון נהיגה בישראל, אם יש לו רישיון נהיגה שניתן לפי סעיף 11 לפקודה – הוא אינו פסול מלהחזיק בו;"

<מרב תורג'מן: נעבור פסקה-פסקה, ונסביר את המשמעות.

<חוה ראובני: כרצונכם.

<חוה ראובני: אנחנו נמצאים כרגע בתנאי הכאות.

<חוה ראובני: הפסקה הזאת עוסקת בתנאי הזכאות לנהיגה עם רשיון זר.

<חוה ראובני: פסקה (1) הקיימת, שאנחנו לא נוגעים בה, אומרת שלנהוג עם רשיון זר, צריך לעמוד בתנאי הגיל המקובלים בישראל, כלומר גם אם במדינה אחרת נותנים רשיון נהיגה למשאית בגיל 16, כדי לנהוג במשאית בישראל, הוא צריך להיות בן 18.

<חוה ראובני: עכשיו אנחנו מבקשים להוסיף תנאי נוסף, וזה היעדר פסילה.

<חוה ראובני: מי שבישראל פסול פוזיטיבית מלנהוג, כי בית המשפט פסל אותו, בין אם בית המשפט אמר:

<חוה ראובני: אני פוסל אותך מלקבל רשין למשך השנתיים הקרובות או רשות הרישוי פסלה אותו, ואמרה: אתה לא כשיר רפואית לנהיגה, או מי שהוא פסול שהיה לו רשיון ישראלי והרשיון הזה נפסל, גם אם הוא יבוא עם רשיון זר, כיוון שיש קביעה פוזיטיבית לגביו במדינת ישראל, שאינו רשאי לנהוג, אנחנו מבקשים שגם עם רשיון זר ייאסר עליו לנהוג בישראל.

<חוה ראובני: זו פסקה (1)(א) המוצעת.

דוד צור: יש למישהו הערות?

דוד צור: לא.

דוד צור: אני מצביע על פסקה (א), הסעיף הזה.

<מרב תורג'מן: כולל הרישא של סעיף (1).

<מרב תורג'מן: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

דוד צור: אני בעד.

דוד צור: אושר.

<חוה ראובני: תודה.

<חוה ראובני: (ב) בפסקה (2) - בפסקת משנה (א), במקום הקטע החל במילים "אינה עולה באופן מצטבר" עד סופה יבוא "אינה עולה על שנה"; (2) בפסקת משנה (ב), במקום הקטע החל במילים "אינה עולה באופן מצטבר" עד סופה יבוא "אינה עולה על שלושה חודשים".

<חוה ראובני: פסקה (2) עניינה, מי שזכאי לנהוג ברשיון זר, לכמה זמן הוא רשאי לנהוג עם רשיון זר, כאשר בתקנה זו, שעוסקת במי שאינו תושב ישראל, יש חלוקה לשתיים.

<חוה ראובני: הכלל הוא שלגבי הדרגות הנמוכות – אופנועים, טרקטורים, רכב פרטי ומשא עד 12 טון, אפשר לנהוג עד שנה.

<חוה ראובני: תכף אסייג את השנה הזאת.

<חוה ראובני: ברכב מה שאנחנו קוראים מקצועי, משאיות מעל 12 טון, סמיטריילר, רכב ציבורי – עד שלושה חודשים.

<חוה ראובני: שתי התקופות האלה, הן של שנה והן שלושה חודשים, נספרות מיום כניסתו האחרונה.

<חוה ראובני: יום כניסתו האחרונה מוגדר בהמשך, משהו שעוד לא הקראנו, ככניסה האחרונה לישראל שברצוף לפניה שהה מחוץ לישראל שלושה חודשים רצופים לפחות, כלומר אנחנו מגדירים, מישהו שיש לו זכות לשנה והוא יצא לשבוע, השנה שלו לא מתחדשת בכניסה לישראל.

<חוה ראובני: יצא לשלושה חודשים - המניין של השנה מתחיל מחדש.

<חוה ראובני: אותו דבר לגבי השלושה חודשים.

<חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים על מי שאינו תושב ישראל.

דוד צור: זה לא חל על עולה חדש, כי אני רואה שתכף מדברים על עולה חדש.

<חוה ראובני: נכון.

דוד צור: טוב.

דוד צור: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

דוד צור: מאושר.

<מרב תורג'מן: כל פסקה (ב).

<חוה ראובני: (2) אחרי תקנת שנה (א) יבוא: עולה חדש או תושב חוזר, שבידו רשיון נהיגה זר בר תוקף, יראו אותו כבעל רשיון נהיגה בר תוקף בתנאים האמורים בתקנת משנה (א)(1) ו-(1א) בדרגה המקבילה לדרגת רשיון הנהיגה שלו, לתקופה האמורה בתקנת משנה (א)(2)(א) – תכף נדבר על הניסוח המדויק הזה; הכנתי גם חלופה – לכל סוגי הרכב שתחל מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר, לפי העניין.

<חוה ראובני: אני מציעה שלפני שאסביר, אקרא את הגדרות עולה חדש ותושב חוזר, כדי שנדע על מי אנחנו מדברים, אם אדוני מסכים.

דוד צור: בטח, רק אני לא מבין כמה זמן.

דוד צור: זה יהיה שנה?

<חוה ראובני: נדבר על המהות ואחר כך על ההגדרות.

<חוה ראובני: עולה חדש ותושב חוזר, יש להם זכאות לכל דרגות הרכב למשך שנה מיום שנעשו עולה חדש.

<חוה ראובני: כשהגיע לישראל, ירד מהמטוס, קיבל תעודת עולה.

דוד צור: ההגדרות האלה, שאת מקריאה כרגע, הן הגדרות שמעוגנות במקום אחר?

<חוה ראובני: אני נסמכת על ההגדרות של משרד העלייה והקליטה.

דוד צור: זה מעוגן בחקיקה?

<עדי מויאל: מעוגן בנהלים פנימיים שלנו.

דוד צור: צריך יהיה לעשות הפניה לכאורה כדי לקבל את ההגדרה.

<חוה ראובני: בואו נחליט אם מדברים על ההגדרות או המהות, מה שאדוני ינחה אותי.

דוד צור: נדבר על המהות.

<חוה ראובני: אז אנחנו אומרים: מי שייכנס להגדרה של עולה חדש או תושב חוזר, שעליה נדבר בהמשך, ברגע שהוא מגיע לארץ ונעשה עולה חדש או תושב חוזר, יש לו זכות לכל סוגי הרכב לשנה – אותה שנה כמו הקודמים, שדיברנו עליהם, כלומר אם יצא לשלושה חודשים, השנה הזאת מתחדשת, כל זמן שהוא במעמד עולה חדש.

<חוה ראובני: זה לכל סוגי הרכב.

<חוה ראובני: נתתי הקלה לעולים חדשים - גם ברכבים המקצועיים.

<חוה ראובני: אם הוא נהג מונית במקצועו והוא עולה חדש, אני נותנת לו שנה לנהוג במקצוע שלו.

<מרב תורג'מן: זה המצב הקיים.

<מרב תורג'מן: הוועדה דרשה לא להרע ביחס למצב הקיים.

<חוה ראובני: יש פה סיבוך שהתלבטנו אתו, אני חושבת, ברמת הנוסח, לגבי איך מגדירים את השנה הזאת.

<חוה ראובני: אני חושבת שמוסכם על כל מי שדיבר על זה, והיו בלי סוף דיבורים כאן בין גורמי הממשלה והייעוץ המשפטי של הוועדה – מוסכם על כולם שהשנה הזאת שהעולה החדש מקבל, היא לא צריכה להיות גרועה יותר מהשנה שהתייר מקבל, כלומר שנה ועם יציאות של פחות משלושה חודשים, זה לא עוצר את השנה.

<חוה ראובני: יציאות יותר משלושה חודשים – השנה הזאת מתחדשת.

לאה ורון: השנה מתחדשת, אבל מועד היציאה לא נספר?

<חוה ראובני: לא נספר.

<חוה ראובני: פחות משלושה חודשים לא נחשב יציאה מהארץ לצורך העניין.

<חוה ראובני: מעל שלושה חודשים הוא חוזר, מתחילים מחדש.

<חוה ראובני: בדיוק כמו התיירים.

<חוה ראובני: ועוד הסכמנו, שעולה חדש, אנחנו לא מסתכלים אחורה.

<חוה ראובני: כלומר גם אם הוא היה לפני כן, הוא בא, הלך, נכנס, יצא, ואז הגיע יום אחד ואומר: עכשיו אני רוצה תעודת עולה, את השנה מתחילים מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר לפי העניין.

<חוה ראובני: עלתה השאלה, איך מנסחים את הנושא של ההתייחסות לכניסתו האחרונה לישראל.

<חוה ראובני: אני חשבתי שהנוסח שהגשתי לוועדה שלשום, מכסה את זה.

<חוה ראובני: יש שחולקים עליי.

<חוה ראובני: אומר זאת בכנות.

<חוה ראובני: לאור המחלוקת הזאת הצעתי כחלופה שהתקופה תוגדר לא לתקופה האמורה בתקנת משנה (א2א), אלא לתקופה של שנה מיום כניסתו האחרונה לישראל, שעדיין מתחילה מיום- - -

<מרב תורג'מן: את מפנה בעצם להגדרה: כניסתו האחרונה.

<חוה ראובני: כן.

<אילן חגי: עו"ד אילן חגי, מייצג את קרנית, הקרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים.

<אילן חגי: למעשה, על כך שוחחנו לא מעט.

<אילן חגי: כעת עו"ד חוה ראובני מוכנה להוריד את "התקופה האמורה", כי זה באמת מבלבל, וזאת משתי סיבות.

דוד צור: זה בלבל והורדנו, אפילו בלי להבין למה.

דוד צור: מה הצעתך?

<אילן חגי: לתקופה של שנה מיום כניסתו לישראל, בעצם מכניס אותנו שוב לבדיקה של האם שלושה חודשים לפני שהפך לעולה חדש, האם הוא לא היה בארץ שלושה חודשים לפני שהיה עולה חדש, בעוד שמה שאנחנו רוצים, וזה גם מה שהוועדה רצתה, זה שמיום שהפך לעולה חדש, יש לו שנה, ולא משנה מה היה.

דוד צור: היא אמרה את זה, שלא הולכים אחורה.

<אילן חגי: זה לא מה שכתוב.

<אילן חגי: הנוסח הזה כן מחזיר אותנו למיום כניסתו אחרונה.

דוד צור: שנייה.

דוד צור: על העיקרון אנחנו מסכימים, שהעבר שלו לא ייחשב, וגם אם הוא יוצא לשלושה חודשים, מתחילים ספירה מחדש.

<מרב תורג'מן: עד תום שנתיים.

דוד צור: יש פה בעיית נוסח ולא בעיית מהות.

דוד צור: אז כבר התקדמנו.

דוד צור: אני מניח שנמצא את הנוסחה הנכונה.

דוד צור: יש לך נוסח חכם שחשבת עליו?

דוד צור: עו"ד ראובני תגיד אם מקובל עליה.

<אילן חגי: שוחחתי על כך גם עם עו"ד מרב תורג'מן.

<אילן חגי: למעשה, הנוסח הנכון ומביא את הדברים בדיוק כפי שהם, בלי יותר מדי פלפולים – אני בסעיף ב – עולה חדש או תושב חוזר, שבידו רשיון נהיגה זר בר תוקף, יראו אותו כבעל רשיון נהיגה בר תוקף בישראל בתנאים האמורים בתקנת משנה (א1) ו-1(א) – זה הנושא של הפסילה – בדרגה המקבילה לדרגת רשיון הנהיגה שלו לכל סוגי הרכב למשך שנה, שתחל מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר לפני העניין, נקודה.

<אילן חגי: כאן אנחנו קובעים את הכלל, שמה שהיה לפני, לא מעניין.

<אילן חגי: ברגע שהפכת עולה חדש, קיבלת שנה.

<אילן חגי: לגבי העתיד, לגבי מה שמבקשת עו"ד חוה לראובני לתת לו, שאם הוא יצא למעל שלושה חודשים, בעצם השנה תיספר לו שוב, ובלבד, היא ביקשה, שעדיין לא יחלפו שנתיים מהמועד שהוא הפך לעולה חדש.

<אילן חגי: כלומר משרד התחבורה ביקש שלא ייווצר מצב שכל פעם ימשיכו לצאת לשלושה חודשים, וכל פעם עדיין יהיו עולים חדשים.

<אילן חגי: לכן התוספת שאני הצעתי היא, אם במהלך תקופה זו, כלומר השנה, יצא מישראל לתקופות של שלושה חודשים רצופים לפחות, יהא רשאי לנהוג בישראל משך שנה מיום כניסתו האחרונה, וזו ההגדרה של שלושה חודשים רצופים לפחות, ובלבד שלא חלפו שנתיים מהמועד שנעשה עולה חדש או תושב חוזר.

<מרב תורג'מן: אתה מבקש להכניס את ההגדרה של כניסתו האחרונה לתוך הסעיף.

<אילן חגי: אבל רק לגבי העתיד.

<מרב תורג'מן: השאלה היא אם אנחנו יכולים במסגרת הנוסח להכניס את המילים: מיום כניסתו האחרונה?

<אילן חגי: הכנסתי את זה.

<חוה ראובני: בנוסח שהצעתי, החלופי, זה נמצא.

<אילן חגי: ברגע שאת לוקחת ככה, זה מתייחס גם לעבר.

<אילן חגי: ברגע שאתה מכפיף את הכניסה האחרונה ליום קבלת תעודת העולה, אתה שוב מכניס אחורה, ואנחנו לא רוצים.

<אילן חגי: אנחנו רוצים שכן תהיה בהירות.

<אילן חגי: כי אף אחד לא יבין שכאשר הוא הפך להיות עולה חדש, כל פעם, אם ייצא לשלושה, תהיה לו עוד שנה.

<אילן חגי: זה לא עולה מכאן.

<אילן חגי: זו פרשנות שאף אחד לא יקבל אותה, ומכיוון שאין לנו הצעות חוק- - -

דוד צור: מכיוון שאנחנו על העיקרון מסכימים, בעיית הנוסח, אפשר יהיה לפתור.

דוד צור: יש למישהו עניין מהותי – משרד הקליטה או אחרים, יש הערה מהותית להרשאה הזאת, שתינתן לנהיגה?

דוד צור: לעניין הכניסה האחרונה, אנחנו לדעתי צריכים לעשות final tuning של ההגדרה.

דוד צור: לעניין העולה החדש, גם זה ייכנס לתוך או יעמוד כפי שזה עומד כיום, משרד הקליטה, תסבירי לי, בהגדרות שלכם, איפה זה מעוגן?

דוד צור: מי מוכר כעולה חדש?

<עדי מויאל: מי שמוכר כעולה חדש זה מי שזכאי לעלות ארצה מכוח חוק השבות.

<עדי מויאל: יש לנו כמה קבוצות אוכלוסייה.

<עדי מויאל: יש לנו עולים חדשים, יש תושבים חוזרים, קטינים חוזרים ואזרחים עולים.

<עדי מויאל: בנהלים הפנימים של המשרד יש כל מיני הגדרות, מי מקבל מעמד כזה או אחר.

<עדי מויאל: כעולה חדש זכאי להיות מי שהוא זכאי מכוח חוק השבות לעלות ארצה, לא היה בעבר בארץ.

<עדי מויאל: כתושב חוזר זכאי להיות מי ששהה בחו"ל שנתיים לכל הפחות, שהיה אזרח ותושב ישראל בעבר, ושלא היו לו ביקורים בתקופה של למעלה מארבעה חודשים בכל שנה מהשנתיים.

<עדי מויאל: כקטין חוזר זה מי שעזב את ישראל בגיל 14 בליווי הוריו, או הצטרף להורה שגר בחול, שב לישראל מגיל 17 ומעלה, שהה בחו"ל ארבע שנים לכל הפחות, וזכאי למעמד כעולה מכוח חוק השבות.

<עדי מויאל: מבחינת ביקורים, גם, ארבעה חודשים כל שנה.

<עדי מויאל: כאזרח עולה, זכאי להיות מוכר מי שנולד בחו"ל להורה אזרח ישראל, ומי שזכאי למעמד מכוח חוק השבות.

<עדי מויאל: לכל אחד מהמעמדות יש לנו חריגים, ועל זה עו"ד חוה ראובני תרצה לדבר בהמשך.

<מרב תורג'מן: לפני כן, גם אני שאלתי כמו היושב-ראש, מה מקור הסמכות לתת את תעודת העולה?

<מרב תורג'מן: איך אנחנו מעגנים את הסמכות של משרד העלייה והקליטה, לתת את תעודת העולה?

<מרב תורג'מן: איך אני מגדירה את זה בחוק?

<מרב תורג'מן: את אומרת שזה מכוח נהלים של משרד העלייה והקליטה.

<מרב תורג'מן: יחד עם זאת, חוה הפנתה אותי לזה שכבר יש הפניה בפקודת התעבורה, בתקנות, לגבי תעודת עולה.

<אילן חגי: יש הפניה רק לעולה חדש, כמשמעותו ב-216א1, זה מי שנמצא בישראל לפי אשרת עולה או תעודת עולה לפי חוק השבות.

<אילן חגי: אבל אין הגדרה של- - -

דוד צור: לא הייתי רוצה שדרך התקנות האלה נסדיר אולי משהו שהיה צריך להיות מוסדר, משרד העלייה והקליטה, אולי בחקיקה ראשית, ולזה צריך לעשות תיקון או תקנות שיעגנו ממילא את הנהלים האלה.

<חוה ראובני: אני גם לא רוצה שאנחנו נצטרך לבחון את המעמד, אלא נסתמך על תעודות.

דוד צור: מכיוון שאנחנו מכירים את הרגישות של כל הנושא של חוק השבות ועוד כהנה וכהנה, ואולי לא רוצים להיכנס לחקיקה, לכן אני אומר - בואו לא נעמיס עלינו את הגיבנת הזאת.

דוד צור: לכן אנחנו אומרים שתעודת עולה כהפניה שניתנה על-ידי.

<חוה ראובני: ואם הם ישנו את הקריטריונים ואת ההגדרות שלהם?

דוד צור: יחול אוטומטית.

דוד צור: בינתיים הנוסח שהציע פה עו"ד חגי הוא מקובל עליכם?

<מרב תורג'מן: קצת קשה לי על רגל אחת לבחון, מה הנוסח הנכון.

<מרב תורג'מן: אשר להצביע על העיקרון, בהמשך לסעיף.

<מרב תורג'מן: נעגן את העיקרון הזה.

דוד צור: תקראו את הנוסח המהותי פעם נוספת, שנצביע עליו.

<חוה ראובני: אני גם מפנה לטבלה, שהדברים נאמרים בה בלשון הסברתית.

<חוה ראובני: אקרא שוב את תקנת משנה (ב) בנוסח החלופי.

<חוה ראובני: עולה חדש או תושב חוזר, שבידו רשיון נהיגה זר בר תוקף, יראו אותו כבעל רשיון נהיגה בר תוקף בישראל בתנאים האמורים בתקנת משנה (א)(1) ו-(1א) בדרגה המקבילה לדרגת רשיון הנהיגה שלו, לתקופה של שנה מיום כניסתו האחרונה לישראל, לכל סוגי הרכב שתחל מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר, לפי העניין.

<חוה ראובני: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

דוד צור: עבר.

<אילן חגי: זה העיקרון?

דוד צור: הוא אושר.

דוד צור: יהיו תיקונים, אבל המהות היא אותה מהות.

לאה ורון: יושב-ראש הוועדה הסמיך את היועצת המשפטית של הוועדה בסיוע היועצת המשפטית של משרד התחבורה, לכתוב את הנוסחים שהוועדה החליטה עליהם.

דוד צור: אחרי זה יועבר אליכם, ואם יהיו השגות, תמצא חבר כנסת שלא פה, שיגיש רביזיה, ונצביע על הנוסח החדש.

<אילן חגי: אני סומך בהחלט על עו"ד תורג'מן וראובני.

<חוה ראובני: (ג) מי שחלה עליו תקנת משנה (א) ובטרם חלפו התקופות האמורות בה נעשה עולה חדש או תושב חוזר, יחל מניין התקופה האמורה בתקנת משנה (ב), ביום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר, לפי העניין".

<חוה ראובני: אסביר, אדוני.

<חוה ראובני: בדיונים הקודמים עלתה שאלת אנשים שנכנסים לארץ כתלמידים, כתיירים, כתושבים ארעיים, ואחרי פרק זמן כלשהו נעשים עולים חדשים.

<חוה ראובני: עלתה הצעה, לתת להם את השנה מיום שהם נעשים עולים חדשים.

<חוה ראובני: הוועדה ביקשה מאתנו לשקול את זה.

<חוה ראובני: שקלנו, וחשבנו לעשות הצעת ביניים, שאומרת שכל זמן שלא נגמרה השנה הראשונה שלו, כלומר התקופה האמורה בתקנת משנה (א), ונעשה עולה חדש, כלומר עד השנה מכניסתו האחרונה לישראל הוא מקבל מעמד של עולה חדש, הוא יקבל עוד שנה, אבל אם חלף פרק זמן, הוא היה בישראל שנה, נניח, כתלמיד, ונהג בישראל עם הרשיון הזר, עוד שנתיים, שלוש, ארבע, גם כן במעמד משתנה כזה או אחר, ועכשיו כבר לא רשאי לנהוג, כי חלפה זכאותו לפי (א), ורשיון ישראלי הוא לא הוציא, אז הוא לא יקבל הטבה, כלומר אם זה רצוף, אחרי ארבע שנים שלא רשאי לנהוג בישראל, וחי פה חמש שנים, יכול לחזור לעולה חדש.

<חוה ראובני: כלומר אם זה רצוף, הוא יקבל עוד שנה.

<חוה ראובני: זה תקנת משנה (ג).

דוד צור: הגיוני.

דוד צור: ההיגיון נגזר גם מעניין בטיחותי: אדם שלא נוהג שנתיים-שלוש ברצף, למרות שלכאורה, כשהוא נוהג, אף אחד גם לא מבקר אותו, גם את זה אפשר לומר, אבל עדיין פה בהגדרה הוא לא נוהג.

<אילן חגי: יש לו רשיון.

דוד צור: אבל הוא לא נוהג.

דוד צור: נמצא בארץ, ולא יכול לנהוג.

דוד צור: אם הוא נהג ללא רשיון, יש לו בעיה.

דוד צור: יכול להיות שהוא נסע שבוע לחו"ל ונהג, אתה אומר, וחזר.

דוד צור: כישורי הנהיגה שלו מוטלים בספק על פניו, מבחינת ההגדרה.

דוד צור: לכן הסעיף הגיוני מבחינת הבטיחות בו.

<אריאל ארליך: זה לא מה שכתוב.

<אריאל ארליך: אני אומר לעו"ד ראובני – אחרי שנתיים-שלוש כאלה, מי שלא קיבל תעודת עולה, מחליט שהוא מקבל תעודת עולה, ממילא חל עליו סעיף קטן (ב).

<מרב תורג'מן: מהרגע שהוא קיבל תעודת עולה, אבל זה לא אחורה.

דוד צור: אני מניח שהוא יצטרך לעשות רשיון נהיגה.

<אריאל ארליך: ודאי שלא אחורה.

<חוה ראובני: ברגע שעוברת שנה מכניסתו האחרונה לישראל, כשהוא לא עולה חדש, רשיון הנהיגה שבידו אינו תקף במדינת ישראל.

<חוה ראובני: צריך להבהיר את זה.

<חוה ראובני: זה לא שיש לו רשיון.

<חוה ראובני: אין לו רשיון נהיגה תקף במדינת ישראל.

<חוה ראובני: אנחנו אומרים, אם בתוך אותה שנה הוא מקבל מעמד עולה חדש, הוא מקבל עוד שנה.

<חוה ראובני: עברה שנה, הוא לא יכול לנהוג.

<חוה ראובני: עדיין הרשיון הזר שלו ישמש אותו להמרה.

<אריאל ארליך: נכון, אבל אם הוא יקבל תעודת עולה, לפי הנוסח הנוכחי, הוא כן יקבל עוד שנה, כי חל עליו סעיף (ב).

דוד צור: אחרי שלוש שנים, האיש היה במעמד- - -

<חוה ראובני: אולי צריך לפתוח: על אף האמור בתקנת משנה (ב).

<אילן חגי: הרי מה היתה מטרת הוועדה מראש – שברגע שקיבלת עולה חדש, לא משנה מה היה בעבר, יש לך שנה.

<אילן חגי: זה חלק מהסל שלך.

דוד צור: אבל פה אחרי שלוש שנים שהוא לא נוהג, המצב שהיא מתארת, פתאום הוא רוצה לנהוג.

דוד צור: והוא כבר עולה חדש, קיבל תעודת עולה.

דוד צור: עכשיו הוא רוצה להמיר את הרשיון, שהוא לא נהג שנתיים או שלוש, ולומר: אני רוצה עכשיו להמיר את זה לרשיון נהיגה ישראלי.

<אילן חגי: הם נותנים לו.

דוד צור: אחרי ששלוש שנים הוא לא נהג?

<חוה ראובני: כן.

<חוה ראובני: הוא עושה בדיקת ראייה ומבחן שליטה.

דוד צור: הבנתי, אבל הוא לא יכול גם להשתמש ברשיון ההוא לנהיגה למשך שנה.

דוד צור: אדוני, אנחנו נותנים לאדם שלוש שנים או שנתיים לדאוג לרשיון הנהיגה.

<אריאל ארליך: זה לא מדויק.

<אריאל ארליך: אם אפשר, אדוני היושב-ראש, במהלך שלוש השנים האלה, כמו שגם הציגה זאת עו"ד ראובני, יכול להיות שהוא נכנס ויצא, נכנס ויצא.

<אריאל ארליך: יכול להיות שאחרי שנה הוא המשיך לנהוג.

<אריאל ארליך: כשהיה בחו"ל, הוא נהג.

<אריאל ארליך: הוא בא לפה לחודשיים–שלושה ולא נהג, כי אין לו רשיון בתוקף.

<אריאל ארליך: לכן לא נכון לומר שבטיחותית הוא שלוש שנים לא על ההגה.

<אריאל ארליך: לכן אותה הטבה שהוועדה כן החליטה שהיא רוצה לתת לעולים חדשים, שמיום העלייה הוא מקבל שנה ויהי מה, צריך להחיל אותה גם פה.

<אריאל ארליך: לכן אני חושב שההצעה של העל אף האמור, היא לא נכונה.

<חוה ראובני: הוועדה לא החליטה.

<חוה ראובני: היא ביקשה מאתנו לבחון את זה.

<אריאל ארליך: אשלים.

<אריאל ארליך: כן צריך להשאיר את זה ככה.

<אריאל ארליך: המשמעות היא שהוא כן מקבל שנה, מיום שמקבל תעודה.

<חוה ראובני: הוא רוצה משהו אחר ממה שאנחנו רוצים.

דוד צור: אני מבין.

דוד צור: מה עו"ד ראובני מציעה?

<חוה ראובני: לאור ההערה של עו"ד ארליך, שיכול להיות שמישהו נהיה עולה חדש אחרי שהוא פה שנתיים, לכאורה הוא יכול להיכנס גם ב-(ב) וגם ב-(ג), ואז אוטומטית, אני לא יודעת מה מקל ביניהם, זה יעורר שאלה, בדיוק מסוג השאלות שאנחנו רוצים להימנע מהן, אז אם נאמר: על אף האמור בתקנת משנה (ב), ואז נהפוך את (ג) חריג.

<חוה ראובני: (ג) יוצרת מצב חריג, זה חריג מ-(ב), שמי שנעשה עולה חדש בטרם חלפו זה, הוא זכאי.

<מרב תורג'מן: הוא מבקש משהו אחר – הוא מבקש שגם אם חלפו למעלה משנתיים, התקופות האמורות, והפך עולה חדש, לאפשר לו לקבל שנה.

<מרב תורג'מן: ללא קשר למועד כניסה לישראל.

<חוה ראובני: כך פתחתי את ההסבר.

<מרב תורג'מן: זו החלטת מדיניות של משרד התחבורה, ונשמח לשמוע מה אתם חושבים.

<חוה ראובני: פתחתי את ההסבר לתקנת משנה (ג), ששקלנו את הנושא, כי הוא עלה בישיבה הקודמת, ועמדתנו היתה שלא נכון לכל מקרה, ולא משנה מה היה קודם, שמי שנהיה עולה חדש, והוא כבר פה שנים, הוא לא בגדר מי שאינו תושב ישראל.

<חוה ראובני: אם הוא תושב ישראל, זה דבר אחד.

<חוה ראובני: אבל הוא לא בגדר מי שאינו תושב ישראל.

<חוה ראובני: הוא לא נכנס ב-(א) מעצם הפיכתו לעולה לחדש, לתת לו שנה.

<אילן חגי: אז לא עשינו כלום עם התיקון הזה.

<אילן חגי: הוועדה חזרה ופנתה למשרד התחבורה, וכך גם פתחנו את הישיבה היום, שהכלל הוא שלא חשוב מה היה קודם, כן יכול היה לנהוג, לא יכול היה לנהוג – ברגע הפכת לעולה חדש, יש לך שנה.

<חוה ראובני: זו היתה הבקשה שלך.

<חוה ראובני: לא הוחלט כך.

<אילן חגי: זו המטרה.

<חוה ראובני: לא.

דוד צור: תסבירו למה, אבל?

דוד צור: אם בטיחותית, אני יכול להבין.

<חוה ראובני: בטיחותית זה חלק נכבד מהעניין.

<חוה ראובני: צריך להבין, אנחנו עובדים בעניין הבטיחותי לא לפי נהיגה בפועל אלא גם בהקשר של רשיונות ישראליים, לפי תוקף.

<חוה ראובני: ישראלי שבידו רשיון ישראלי, שפג תוקף ולא חודש, הוא לא שם לב שלא חודש.

<חוה ראובני: הוא ממשיך לנהוג, ומגלה רק אחרי שנתיים וחצי, שהרשיון שלו כבר לא בתוקף שנתיים וחצי, הוא יעשה מבחנים לחידוש הרשיון, כי אנחנו עובדים לפי תוקף.

<חוה ראובני: אותו דבר, מי שצריך ותק בנהיגה בדרגה מסוימת כדי לעלות לעוד דרגה, אנחנו לא בודקים אם הוא נהג בפועל או לא.

<חוה ראובני: אנחנו עובדים לפי תוקף – היתה לו הדרגה למשך התקופה הנדרשת.

<חוה ראובני: אנחנו לא יכולים לעשות חקירות פליליות ולברר מי עשה מה ואיפה ומתי ולמשך איזה זמן.

<חוה ראובני: לכן זה שהיה לו רשיון נהיגה תקף בחו"ל, ואולי גם נהג בחו"ל, אולי לא, כן יצא, לא יצא, כן נהג שם, שכר שם רכב או לא, אין לי מושג – בארץ הוא כבר לא בתוקף איזושהי תקופה.

<חוה ראובני: נגיע למצב שבו מישהו נמצא בארץ חמש שנים.

<חוה ראובני: בשנה הראשונה הוא נהג עם הרשיון הזר, ארבע שנים עכשיו הוא לא נוהג, ועכשיו הוא מחליט להפוך לעולה חדש, אז עכשיו הוא מוציא את הרשיון הזר שלו, ומתחיל- - - איזו הצדקה מהותית יש בכך?

דוד צור: מעבר לזה, נסע שבוע חזרה הביתה לארץ המקור, עשה חידוש פורמלי של הרשיון, לא נהג שם, כי הוא לא חי שם, לא נהג פה- - -

<אילן חגי: ואם נהג שם חודשיים?

<חוה ראובני: אני מבקשת גם לחזור למושכלות יסוד של התקנה הזאת.

<חוה ראובני: הרי מה הרציונל של התקנה הזאת – הכלל הוא שישראלים, תושבי ישראל, מי שגר פה, נוהג עם רשיון ישראלי, כי רק כך יש לנו בקרה עליו, רק כך אנו יכולים לעשות לו בדיקות רפואיות, להגיש לו בצורה אפקטיבית דולות ולאכוף אותם, ואם הוא חי פה שנים- - -

דוד צור: הבנתי.

דוד צור: עמדת משטרת ישראל.

<סימונה זילבר: סימונה זילבר, אגף התנועה.

<סימונה זילבר: עמדתנו לעניין הזה כמו עמדתה של חוה ממשרד התחבורה, כדי לוודא את סוגיית הבטיחות, לא להגיע למצבים שאדם יוצא ונכנס ונמצא פה חמש שנים ואין לנו שום פיקוח ובקרה על ההכשרה שלו.

דוד צור: אז עמדת משטרת ישראל מצטרפת.

דוד צור: בבקשה.

<אילן חגי: למעשה, האיש מחזיק ברשיון נהיגה זר בר תוקף.

<אילן חגי: המדינה, כאשר אותו אינו תושב ישראל, יוצא כל פעם לשלושה חודשים, היא כן נותנת לו זנה נוספת, כך שנים.

<אילן חגי: אז לומר שבגלל שהוא יצא חודשיים רק ולא שלושה, הרשיון הקודם לא והוא לא היה כאן וכו', זה לא נכון.

<אילן חגי: הכלל היה, שהוועדה כאן בזמנו שבה וביקשה, שברגע שהפכת לעולה, חלק מהסל שלך זה רשיון נהיגה, להתארגן בארץ.

<אילן חגי: אנחנו לא עושים הבדל.

<אילן חגי: לכן בתקנה (ב) זה החל מיום קבלת המעמד.

<חוה ראובני: מי שחי חמש שנים בארץ, כבר מתארגן פה.

<חוה ראובני: ואיך הוא מסתדר שלוש שנים בלי רשיון נהיגה בכלל, וביום שהוא מקבל תעודת עולה, פתאום הוא לא יכול בלי לנהוג, וארבע שנים לא היתה לו שום בעיה?

<אילן חגי: אדוני היושב-ראש, למעשה מה שאומרת כעת עו"ד ראובני הוא הליכה אחורה.

<אילן חגי: שוב נתחיל לבדוק כניסות-יציאות אחורה, וכן היה שלושה ולא היה שלושה.

<אריאל ארליך: יותר מזה, אדוני.

<אריאל ארליך: המשמעות היא שעכשיו שוב עולה או אדם שרוצה לעלות, שהיה בישראל לביקור גישוש או להיות פה לביקור, תקופה מסוימת, חזר לחו"ל, ואחרי זה רוצה עכשיו שוב לעלות, מצבו הורע.

<אריאל ארליך: יש לו מניעה לעלות, כי הייתי קודם, עכשיו לא אוכל לקבל שנה.

<אריאל ארליך: אנחנו נותנים פה לאנשים תמריץ שלילי לאנשים- - -

דוד צור: אל תהלכו עליי אימים בעניין הזה.

<אריאל ארליך: זה תמריץ שלילי לאנשים לבוא לסיורי גישוש לפני עלייה, כי שוב חזרנו אחורה, בדיוק מה שהיה פעם שעברה.

<אילן חגי: אבל זה מרע את מצבו היום.

<אילן חגי: זה חשוב, אדוני היושב-ראש.

<אריאל ארליך: מצבו של עולה גרוע ממצבו של אדם שאינו עולה.

דוד צור: עו"ד ראובני, האם למשל, במצב הזה אפשר יהיה לתת לו פרק זמן יותר קצר שיתארגן על עצמו, מאז שמקבל תעודת עולה, משהו כמו שלושה חודשים, שיכול לנהוג?

דוד צור: נאמר שהיתה לו ההטבה, נהג שנה.

דוד צור: שלוש שנים לא נהג, או כן, ואז הוא מקבל היתר לשלושה חודשים, בהנחה שרשיון הנהיגה שבידו הוא בר-תוקף כמובן.

דוד צור: הוא נהג – בארץ בטח שלא, אבל אם היו לו יציאות, הוא כנראה נהג בארץ המקור, כי אחרת נגיד שהוא נהג פה בלי רשיון.

<אילן חגי: זה תנאי בתקנה, שהרשיון הזר יהיה בתוקף.

<אילן חגי: אחרת הוא לא נכנס לתקנה.

דוד צור: ברור.

דוד צור: אני מדבר על המהות כרגע.

דוד צור: אז מרגע קבלת תעודת העולה – הרי הוא יצא כנראה מהארץ, חזר, קיבל תעודת עולה.

<חוה ראובני: ואז פשוט ללכת, אומר: הגיע שלב שבו אני נהיה עולה חדש.

<חוה ראובני: למשל, כי עכשיו התחתנתי, ועכשיו אני רוצה את הסל.

<חוה ראובני: אני חושבת שאם הוא בארץ כבר שנים, ולא עשה המרת רשיון, והרשיון הזר שלו, אסור לו להסתמך עליו, כנראה, אורח חייו אינו מחייב את רשיון הנהיגה, וזה שהוא עבר מעמד פורמלי וקיבל שטמפה, לא יוצר צורך מחודש.

<חוה ראובני: ואם מדברים על התארגנות לעלייה, יצא ונכנס להתארגנות, חלק מההתארגנות הזאת יכולה להיות המרה.

<חוה ראובני: למה מדברים רק על למצוא עבודה ולפתוח חשבון בנק?

דוד צור: אם הוא לא עולה, בשלב הזה אין לו גם אפשרות לעשות המרה.

<חוה ראובני: לא נכון.

<חוה ראובני: גם תייר יכול לעשות המרה.

<חוה ראובני: כל אחד יכול- - -

דוד צור: המרה לרשיון ישראלי?

<חוה ראובני: כן.

לאה ורון: תזכירו במה זה כרוך, ההמרה לרשיון ישראלי.

<חוה ראובני: בדיקת ראייה ומבחן שליטה.

דוד צור: אם הוא תייר, והוא נמצא פה באשרה, באיזו אשרה הוא יהיה פה?

<חוה ראובני: הוא מאריך את האשרה, את אשרת תושב ארעי.

דוד צור: תאירי את עינינו.

<נעמי ווסטפריד: אני עו"ד נעמי ווסטפריד, אני היועצת המשפטית של התאחדות עיתונאי החוץ בישראל, שהם, למשל, אנשים שנמצאים פה לתקופות ארוכות על אשרות עבודה.

<נעמי ווסטפריד: בדיוק הם נכנסים לתפר הזה של אנשים שנמצאים פה לתקופה.

<נעמי ווסטפריד: אין להם כוונה להשתקע בארץ.

דוד צור: הם לא העולים.

דוד צור: הם יכולים לקבל, למשל, שגרירים או- - -

<ניצן חן: אני רוצה, ברשותך, לחדד את זה.

<ניצן חן: שמי ניצן חן, ואני ראש לעם, לשכת העיתונות הממשלתית.

<ניצן חן: אנחנו אחראים מטעם המדינה על קהילת העיתונאים הזרים.

<ניצן חן: הזכרת סוגיות רגישות, אז גם זו סוגיה רגישה.

<ניצן חן: אני חושב ששינוי התקנה, גם אם היא מבורכת, ואני קטונתי מלהתווכח עם עו"ד ראובני שאמונה על זה, ייגרם נזק להסברה הישראלית ולתדמיתה של ישראל, משום שיש בארץ 343 עיתונאים זרים שבאים לפה למשמרת, קדנציה של ארבע עד חמש שנים.

<ניצן חן: עד היום הם היו נוהגים ברשיון הזר שלהם שנה, עוברים למעבר אלנבי או קופצים לקפריסין ליום אחד, והיו יכולים לנהוג ברשיון הזר לשנה נוספת.

<ניצן חן: כרגע לאור שינוי התקנה הזאת, הם יצטרכו לעזוב את ישראל לשלושה חודשים רצופים.

<ניצן חן: המשמעות של זה, ומי כמוך יודע, בכיר במשטרה, שגם הכתיבה של העיתונאי צועדת על קיבתו, ואם נתעסק אתו בבירוקרטיה מיותרת ובתזזת של שלושה חודשים לצאת מהארץ, ייגרם נזק להסברה הישראלית, ואני אומר את זה לפרוטוקול.

דוד צור: איך פותרים את הבעיה הזאת?

<חוה ראובני: שיוציאו רשיונות נהיגה ישראליים.

<חוה ראובני: אם העיתונאים האלה נמצאים פה לקדנציות של ארבע-חמש שנים, אני לא רוצה אותם פה נוהגים ארבע-חמש שנים.

<ניצן חן: כתב זר בא לישראל למשמרת.

<ניצן חן: אחר כך הוא נוסע לאפגניסטן, נוסע לאוקראינה, נוסע לסוריה.

<ניצן חן: הוא לא רוצה להיות לא עולה חדש- - -

דוד צור: היא אומרת: הוא חוזר – והוא יכול.

<ניצן חן: היא אומרת: בואו נגייר אותו, שיהיה יהודי.

<ניצן חן: אין דבר כזה.

<דרור וגשל: שנה שלמה לעשות מבחן ראייה, שליטה.

דוד צור: מה קורה עם דיפלומטים שבאים לפה?

<חוה ראובני: יש להם פטור.

<חוה ראובני: הם גם צריכים לעשות המרה.

קריאה: סעיף 216ד2- - -

<חוה ראובני: זה עניין של תנאי המרה.

<חוה ראובני: זה לא השאלה שלפנינו פה.

דוד צור: קודם כל, נשמח לעיתונאים הזרים, חלקם, שיעשו גם עלייה.

דוד צור: אבל כנראה, זה לא יקרה.

דוד צור: אני מבקש כן לבדוק את ההחרגה של כאלה, ויש כמה שאני מכיר אותם אפילו היטב, שבאים.

דוד צור: לא ידעתי שיש בעיה כזאת, אגב.

<נעמי ווסטפריד: פנינו אליכם במכתב כבר לפני הישיבה הקודמת, ולא יצא לנו במסגרת הישיבה הקודמת.

דוד צור: יכול להיות.

דוד צור: לא ראיתי את זה.

דוד צור: אבל ההחרגה, לשים אותם באותו סטטוס.

דוד צור: אני מדבר על דיפלומטים, שתהיה להם אותה החרגה.

דוד צור: מה עושה כתב שלנו, אגב, שנשלח לחו"ל?

דוד צור: יכולים לעשות לנו את אותו דבר.

<חוה ראובני: אני לא יודעת.

דוד צור: עושים המרה.

<חוה ראובני: תנאי ההמרה לא פה על השולחן, ויש לי בהכנה תיקוןם של תקנות שקשורה בקבלת רשיונות נהיגה ישראליים על-ידי שרים.

<חוה ראובני: זה דבר שבבדיקה ובהכנה.

<חוה ראובני: כאן אנחנו מדברים על נהיגה ברשיון הזר.

<חוה ראובני: הבעיה שלי, שאני לא יכולה שמישהו מסתובב לי פה ארבע-חמש שנים, כמו שאתם מתארים, עם רשיון זר, עם אפס יכולת שלי לאכוף עליו את דיני התעבורה.

<חוה ראובני: נהיגה עם רשיון זה הא דבר שהוא בהגדרה ארעי, זמני, פתרון ביניים למי שקופץ כדי לאפשר את התנועה הבין-לאומית, לא כמי שהוא עובר דירה, הולך להשתקע במקום אחר, גם אם לא במעמד של מגורים אלא לצורך מילוי עבודה, גם אם ישראלי נוסע לחו"ל לעבודה לשלוש שנים.

<חוה ראובני: לכן אמנת וינה מדברת על שנה ולא על חמש שנים.

<נעמי ווסטפריד: אבל יש הבדל בין הדברים, כי כשמישהו נוסע לקליפורניה, הוא עובר שם מבחן שליטה, אבל הוא עובר אותו פעם אחת ומקבל רשיון לתוקף לחמש שנים.

<נעמי ווסטפריד: פה אנחנו צריכים כל שנה.

<שמואל מלכיס: הם עוברים מבחן מלא, לא מבחן שליטה.

לאה ורון: מה זה מבחן השליטה?

קריאות: - -

דוד צור: אתמול הגשתי את המלצות הוועדה שעמדתי בראשותה בנושא הר הבית.

דוד צור: היא היתה יחסית יותר רגועה מהדיון הזה.

דוד צור: .. מה נהיה?

דוד צור: אני מבקש להחזיר אתכם לפרופורציות.

דוד צור: ג'ו פדרמן, נציג העיתונות הזרה, בבקשה.

דוד צור: כמה שנים אתה פה?

<ג'ו פדרמן: אני פה עשר שנים עם רשיון זר.

דוד צור: למה לא עשית עלייה?

<ג'ו פדרמן: קודם כל, למה לא עושים עלייה – כי זה מגביל את היכולת שלי לעשות את העבודה שלי.

<ג'ו פדרמן: נכנסים לשטחים, נכנסים למקומות.

<ג'ו פדרמן: זאת הסיבה.

<ג'ו פדרמן: החיים יותר קלים, אם יש לי אזרחות.

<ג'ו פדרמן: מבחינת הרשיון, אני פה עשר שנים.

<ג'ו פדרמן: אנשים לא יודעים איפה לפנות, איך לסדר רשיון.

<ג'ו פדרמן: אני מת לסדר לי רשיון ישראלי, ואנשים שניסו לעשות את זה, זה כל כך מסובך וקשה.

<ג'ו פדרמן: אין טעם לעשות את זה.

<ג'ו פדרמן: אני מכיר אדם אחד במשרד, הוא ניסה לעשות את זה.

<ג'ו פדרמן: שלחו אותו לרופא- - -

דוד צור: אתה נוהג עם רשיון נהיגה- - -

<ג'ו פדרמן: יש לי רשיון אמריקאי.

דוד צור: אתה נוהג אתו שנים רבות.

<ג'ו פדרמן: כן.

דוד צור: וכל פעם אתה מחדש אותו בארץ?

דוד צור: פה, בארץ, אתה נוהג עם זה?

<ג'ו פדרמן: כן.

<ג'ו פדרמן: אני נוסע ומקווה שלא יעשו לי בעיות.

דוד צור: המשטרה מסתכלת, אומרת: טוב, תמשיך.

<ג'ו פדרמן: כן.

<ג'ו פדרמן: אף אחד לא יודע מה לעשות פה.

<ג'ו פדרמן: אם עוצרים אותי במחסום או משהו, השוטר לא יודע מה לעשות אתי.

<ג'ו פדרמן: חברת הביטוח לא יודעים מה לעשות אתי.

<ג'ו פדרמן: כל פעם שאני מחדש את הביטוח, אני שואל אותם: אתם מכסים אותי?

<ג'ו פדרמן: עונים: חושבים שכן.

דוד צור: אתה נכנס לאתר משרד הרישוי.

<אילן חגי: אם חלילה תהיה תאונה, הם יכחישו כיסוי ביטוחי, ואז אנחנו ניכנס לתמונה, ואז הוא יהיה בצרות.

<אילן חגי: וזאת בדיוק הבעיה.

<מרב תורג'מן: אז אולי זו הסיבה שכדאי לחייב אותו להמיר רשיון נהיגה.

<מרב תורג'מן: הדברים שאתה אומר.

<מרב תורג'מן: יש פה הליך.

<נעמי ווסטפריד: אבל ההליך הוא כזה שהוא לא מאפשר.

<נעמי ווסטפריד: זה בסופו של דבר, למה אנחנו באים ומדברים כאן – כי התקנה שלכם, שבאה להסדיר משהו שייתכן וראוי להסדיר, ואני חושבת שחברי הכנסת של הוועדה חושבים שראוי להסדיר אותו ומקבלים אותו - הבעיה היא שההסדרה הזאת פותרת משהו שגורם לבעיה שהיא בלתי-נסבלת לקבוצה של מעל 400 איש.

<נעמי ווסטפריד: זה שאתם יוצרים בעיה חדשה בלי לפתור את הבעיה החדשה ובלי לתת עליה את הדעת, בשביל זה אנחנו נמצאים פה.

<נעמי ווסטפריד: לכן עושים דיונים של הוועדה.

<חוה ראובני: אני חושבת שיש פה הגזמה גדולה.

<חוה ראובני: אני יכול להבין שלא נוח, אבל אנחנו שומעים שאדם נוסע פה עם רשיון זר עשר שנים.

<ניצן חן: זו לא הגזמה.

<ניצן חן: פדרמן הוא איש יקר.

<ניצן חן: הוא לא ממש עיתונאי מייצג.

<ניצן חן: הוא יהודי.

<ניצן חן: הוא לא עולה חדש.

<ניצן חן: הוא משלנו.

<ניצן חן: יש אנשים מסין ומיפן, ואנשים שלא רוצים להיות חלק, בהגדרה.

<ניצן חן: הם באו לפה לסקר.

<ניצן חן: עיתונאי עם האתוס העיתונאי- - -

דוד צור: אנחנו מדינת ברדק אולי, אבל נסעתי – לא בשליחות - לצורך עסקיי אז בזמנו, חייתי שנה וחצי באטלנטה, ג'ורג'יה.

דוד צור: עבדתי בייעוץ לאולימפיאדה ב-95', 96'.

דוד צור: כחלק מהעניין עשיתי המרה של הרשיון הישראלי שלי.

דוד צור: גם אני לא רציתי להיות אמריקאי.

דוד צור: אני מסביר את התהליך.

דוד צור: באתי לסטייט פטרול באטלנטה, ג'ורג'יה, ועשו לי מבחן ראייה, עשן לי מבחן תיאוריה באנגלית.

דוד צור: לקחו אותי לנהיגה של עשר דקות.

דוד צור: חזרתי.

דוד צור: יש לי עד היום הרשיון של ג'ורג'יה.

דוד צור: אני לא יודע מה ההליך פה.

דוד צור: לכן עניין ההמרה לא שייך לתקנות, אבל הוא לב-לבו של העניין.

דוד צור: אם הוא הליך פשוט, וצריך לעשות אותו.

דוד צור: לכן אדון פדרמן, אתה צריך לעשות אותו.

דוד צור: אני לא חושב שאנחנו מדינה שמקשה מעבר לעניין.

<דרור וגשל: אולי טענות בירוקרטיות – הוא לא יודע לאן לפנות, אבל מבחינת ההמרה, התנאים שלו להמיר את הרשיון זה ללכת פה לקניון- - -

דוד צור: נכון.

דוד צור: איך התקנות האלה יפגעו במר פדרמן?

<חוה ראובני: אחרי עשר שנים שהוא נוהג עם הרשיון הזר- - -

<נעמי ווסטפריד: אדוני, הוא יקבל רשיון זמני למשך שנה אחת, שזה חתיכת צעטלה.

<קריאה: פחות.

<נעמי ווסטפריד: בדרך כלל זה גם פחות.

<נעמי ווסטפריד: זו בעיה הרבה יותר מורכבת.

<נעמי ווסטפריד: העניין הוא כזה: משרד התחבורה לא מוכן להוציא רשיון מומר לתקופה שהיא ארוכה מתקופת האשרה.

<נעמי ווסטפריד: אשרת העבודה בישראל ניתנת לשנה.

<נעמי ווסטפריד: צריך לחדש אותה כל שנה.

<נעמי ווסטפריד: התושב הזר מגיע לישראל, לוקח לו חודש-חודשיים.

<נעמי ווסטפריד: גם יש לו השנה לעשות את הרשיון הזה.

<נעמי ווסטפריד: הוא מגיע אחרי מספר חודשים, נותנים לו רשיון לחצי שנה.

דוד צור: עיתונאי כזה, כל שנה הוא מחדש?

<נעמי ווסטפריד: כן.

<מרב תורג'מן: מצד שני, יש להבין ששנים אדון פדרמן נוהג כאן, ולא ניתו להחיל ולאכוף את פקודת התעבורה.

<מרב תורג'מן: זה הרי לא יעלה על הדעת.

<נעמי ווסטפריד: אבל דיפלומטים זרים בתקנה 207 פטורים מהחובה הזאת.

<נעמי ווסטפריד: הם נמצאים בסטטוס הזה.

דוד צור: הבנו את העניין.

דוד צור: קודם כל, מר פדרמן, אני מקווה שתעשה עלייה במוקדם.

דוד צור: בי"ת, מכאן אני מציע לך לא לחזור לדווח עכשיו – אין חדשות לצערי בחטיפה - לך לקניון, תעשה המרה של הרשיון שלך, או במשרד הרישוי.

דוד צור: בשורה התחתונה אתה נוסע בלי ביטוח, אתה נוסע בלי רשיון.

דוד צור: משטרת מהרגע הזה עוקבת אחריך, כי נחשפת פה.

דוד צור: קח את זה ברצינות.

<ג'ו פדרמן: הייתי יושב-ראש של העיתונאים.

<ג'ו פדרמן: אני עובד על הנושא הזה חמש שנים.

<ג'ו פדרמן: כל פעם שיש לי עוד פגישה, אני מקבל תשובה אחרת.

<ג'ו פדרמן: אמרו לי: אם אתה יוצא לחו"ל פעם בשנה או כל חצי שנה, זה מחדש את זה מחדש.

<ג'ו פדרמן: זה מה שאמרו לי בעבר.

<חוה ראובני: זה תוצאה של הנוסח המעורפל של התקנות הנוכחיות.

<ג'ו פדרמן: אנשים שהלכו למשרד הרישוי עם- - -

דוד צור: זה הרצון שלנו, לשנות את זה.

דוד צור: אבל תראה מה אני אומר - זו עצתי לך; הצעתי לכם, לבוא ובמהרה, לבדוק שוב את תקנות ההמרה, כי בתקנות ההמרה יכול להיות וצריך להחריג, למשל תא עיתונאי חוץ שתקבלו מלשכת העיתונות הממשלתית את הרשימה, על-פי מוסד ממשלתי, של העם.

דוד צור: מעבירים לכם את הרשימה הזאת, ותחריגו אותם למשל כמו הדיפלומטים.

דוד צור: זה דיון אחר, נקיים אותו.

דוד צור: לכן אני שמעתי אתכם.

דוד צור: לדעתי, עשיתם לעצמכם נפשות יפה מאוד חוץ מזה שהפללתם פה מישהו.

דוד צור: אנחנו ממשיכים.

דוד צור: לעניין התקנות הרלוונטיות.

<אילן חגי: אני רוצה מילה אחת בעניין הזה, כבוד היושב-ראש.

<אילן חגי: למעשה עו"ד חוה ראובני נתנה דוגמה של אלה ששנים פה, אבל מה עם זה שהגיע לפה לשנה, ויצא לשבוע כדי לסגור את כל העסקים שלו בחו"ל, וחזר לארץ כעולה?

<אילן חגי: למעשה, לפי מה שהיא אומרת כעת, ברגע שהוא יצא את השבוע הזה- - -

דוד צור: הוא החליט שבוע לפני שהוא עולה?

קריאה: שנה.

<אילן חגי: אתם לא נותנים לו שנה.

<אילן חגי: אותו בחור שהגיע ארצה ללימודים או כל דבר אחר, שהה פה שנה בישראל, לפי התקנה, נהג פה בישראל.

דוד צור: החליט שפתאום הוא נוסע הביתה לשבוע לקפל את הבית, ובמהלך השבוע החליט: הנה אני הולך להיות עולה חדש, חזר, ועומד בפני תקנות שלא מאפשרות לו לקבל עוד שנה רשיון.

<אילן חגי: כעולה חדש.

דוד צור: ודאי, אבל זה נשמע לך הגיוני?

דוד צור: זה מצב בלתי-הגיוני בעליל.

דוד צור: האנשים שיוצאים לחסל את עסקיהם לשבוע, יודעים מראש שהם חוזרים להיות עולים חדשים.

דוד צור: אז דקה לפני שהוא יוצא, שבוע, חודש, חצי שנה, לפני שהוא יוצא, הוא מחליט שהוא עולה חדש?

<אילן חגי: היא רוצה לכתוב את העל אף האמור.

<מרב תורג'מן: העיקרון שהסכמנו עליו ושמשרד התחבורה עומד מאחוריו, זה שהוא הגיע לישראל, נהג פה ברשיון זר משך שנה.

<מרב תורג'מן: הוא יצא מישראל, חזר כעולה, יש לו שנה- - -

<אילן חגי: זה לא מה שהיא אומרת עכשיו.

<מרב תורג'מן: ובלבד שזה במסגרת השנתיים מיום כניסתו לישראל.

<מרב תורג'מן: לפני כן הוא היה שלושה חודשים בחו"ל.

<אילן חגי: זה לא מה שכתוב וזה לא מה שהיא אומרת.

<חוה ראובני: אני אומרת שהתסריט שלך נכנס ל-(ב).

<חוה ראובני: הוא עולה חדש או תושב חוזר שבידו רשיון זר בר-תוקף.

<חוה ראובני: מתי אנחנו מגיעים ל-(ג)?

<חוה ראובני: כשאנחנו ברצוף ל-(א).

<חוה ראובני: מישהו ששוהה בארץ ולא יצא, ויום אחד הולך למשרד הקליטה ואומר: תנו לי תעודת עולה.

<חוה ראובני: עליו חלה (ג).

<חוה ראובני: (ב) חלה על כל מי שנכנס לארץ, ובנתב"ג לוקח תעודת עולה.

<אילן חגי: אז לא צריך לתקן ב-(ב) כלום.

<אילן חגי: להשאיר אותו כפי שהוא.

<חוה ראובני: ב-(ב) לא ביקשתי לתקן.

<חוה ראובני: ההערה של מר ארליך- - -

<אילן חגי: אז לא צריך לתקן פה כלום.

<אילן חגי: אם זו ההערה שלך, (ג) צריך להישאר כפי שהוא.

<אילן חגי: אחרת זה מקבל תפנית שונה.

דוד צור: מר בר.

משה בר: שלום, אני יושב-ראש עמותת תנו יד לחירש, נכים למען נכים בארגון ארצנו החברתית.

משה בר: רציתי לשאול, מה עושים עם העובדים הזרים שמטפלים בנכים וגם נוהגים עבור הנכים, והם פה חמש שנים?

משה בר: מה עושים אתם?

<חוה ראובני: שיוציאו רשיון נהיגה ישראלי לפני סיום השנה הראשונה.

דוד צור: מה עמדת משטרת ישראל בעניין?

<סימה זילבר: אותו דבר – שיתכבדו ויוציאו רשיונות נהיגה ישראליים - או בהמרה או בדרך אחרת.

דוד צור: נכון, כי מה שקורה בעניין הזה, ואמרנו שנקיים על זה גם דיון בנפרד – היה פה גם מפקד מרחב יפתח, הציג את הבעיה הזאת של נהיגה ללא רשיון אצל העובדים הזרים ובעיקר אצל המסתננים.

דוד צור: זו בעיה קשה מאוד.

<אילן חגי: יש הבדל.

<אילן חגי: בתיקון עכשיו החריגו למעשה את המסתננים ממי שלא נכנס שלא כדין.

<אילן חגי: ברגע שנכנסת שלא כדין, לא מכירים לך- - -

דוד צור: מה זה, נכנסת שלא כדין?

דוד צור: אנחנו מתמודדים עם הבעיה הזאת של הסטטוס שלהם כפליטים או לא, אז הם צריכים לעבור- - -

<אילן חגי: חוה הגדירה זאת כאנשים שלא נכנסו עם אשרה או רשיון לישיבת מעבר או ביקור או ארעי או קבע.

<אילן חגי: כל השאר מבחינתה הם מסתננים, במירכאות.

דוד צור: אם כך, זה טוב.

דוד צור: אבל מה שמר בר מציג זה משהו אחר:

דוד צור: זה אנשים שיש להם אשרת שהייה, לשלוש שנים, חמש שנים?

משה בר: חמש שנים.

לאה ורון: בשנה הראשונה מי שמגיע- - - הוא יכול לנהוג עם הרשיון הזר שלו?

דוד צור: לכן התשובה היא שימיר את רשיון הנהיגה, ויעשה רשיון נהיגה ישראלי בשלב הזה.

<ציון מזרחי: אדוני היושב-ראש, אני ציון מזרחי, מנהל אגף הרישוי במשרד התחבורה.

<ציון מזרחי: עניין ההמרה פה אולי מפחיד את האנשים.

<ציון מזרחי: ההמרה היא בסך הכול לבדוק את יכולות הנהג לנהוג בבטחה בישראל.

<ציון מזרחי: זכותה של המדינה לעשות זאת.

<ציון מזרחי: כל שאנו מבקשים זה לסור, לעשות בדיקת עיניים, להביא אישור רפואי.

<ציון מזרחי: מבחן ההמרה המעשי - אנחנו נותנים פטור מתיאוריה.

<ציון מזרחי: איך אמר היושב-ראש – כשהגיע לארצות הברית, עשו לו גם מבחן תיאוריה.

<ציון מזרחי: את זה אנחנו נותנים כפטור.

<ציון מזרחי: אנחנו מבקשים רק מבחן שליטה בן עשר דקות לרבע שעה, שבוחן של מדינת ישראל בוחן את המבקש, את מיומנויות הנהיגה שלו.

<ציון מזרחי: הוא מאשר אותם, ומוציא את הרשיון.

<ציון מזרחי: זה לא בסוף העולם.

<ציון מזרחי: ועוד דבר אזכיר: האנשים האלה שפונים ומבקשים המאה, זוכים אצלנו לקדימות במבחני נהיגה.

<ציון מזרחי: הם מקבלים מבחני נהיגה במיידי, ואגרה מופחתת, חצי מהאגרה.

<חוה ראובני: אנחנו גובים איזה 70, 80 שקל אגרה.

<ציון מזרחי: חצי מהאגרה.

<ציון מזרחי: תודה רבה.

<ציון מזרחי: בואו נסכים כולנו שהבטיחות במדינה חשובה שלנו.

<חוה ראובני: העלות הזאת מקורה בכך שמבחן הנהיגה מתבצע ברכב לימוד נהיגה, כי צריך שתהיה לבוחן יכולת שליטה ברכב.

<חוה ראובני: המורה לנהיגה שמעמיד- - -

דוד צור: מה העלות?

<חוה ראובני: האגרה שהמדינה גובה היא כמה עשרות שקלים, אבל המורה לנהיגה שנותן רכב כדי שיתבצע בו המבחן, הוא גובה- - -

דוד צור: ועל זה יש לנו דיון נפרד.

<ציון מזרחי: כרגע זה שוק חופשי.

דוד צור: זה היה הדיון, אם זה שעת נהיגה או יותר.

דוד צור: כי מה שהם גבו היה יותר, לא?

דוד צור: זאת הצעת החוק של חבר הכנסת עמאר.

<חוה ראובני: יש על זה דיון בקרוב.

דוד צור: אני מציע לכם להגיע להסכמות, כי אם לא, אעביר את זה.

דוד צור: בפעם הקודמת בכוונה השהינו את זה כדי להגיע להסכמות, אבל לא הגיעו.

דוד צור: גם פה זה נראה לי עושק, לקחת 500 שקל.

דוד צור: כמה זה יוצא?

<חוה ראובני: התעריף בשוק, ממה שאנחנו שומעים, של הנהגים החדשים, של הצעירים, זה סדר גודל של 400 שקל.

דוד צור: אני מדבר על ההמרה.

<חוה ראובני: הניחוש שלי של מה שקורה – אני לא יודעת בוודאות - המורה אומר: אתה רוצה את הרכב שלי?

<חוה ראובני: אני רוצה שיעור-שניים, לוודא שאתה יודע לנהוג.

<אריאל ארליך: נכון.

<אריאל ארליך: זו בעיה.

<אריאל ארליך: השורה התחתונה, שזה סיפור מאוד יקר.

<חוה ראובני: אנחנו מנסים לעשות מהלך של הטלת פיקוח לפי חוק הפיקוח על המחיר הזה.

דוד צור: כן הייתי רוצה לראות נוסח שאנחנו יכולים להתכנס אתו ולהצביע עליו.

דוד צור: הגב' תורג'מן, מה את אומרת?

<מרב תורג'מן: אני חושבת שיש פה מחלוקת עקרונית, כי אמרתי את מה שסברתי שעולה מהתקנות, וזו היתה הכוונה, שלמעשה עולה, כל תושב זר שנכנס לישראל רשאי לנהוג שנה.

<מרב תורג'מן: אם הוא יצא מישראל במשך השנתיים מיום כניסתו האחרונה שברצוף אליה, לפניה, שהה שלושה חודשים בחו"ל, והפך להיות עולה במהלך אותם שנתיים, הוא יהיה רשאי לעוד שנה.

<חוה ראובני: איפה זה כתוב?

<חוה ראובני: הגדרת עולה חדש זה שנתיים מיום שנעשה עולה חדש.

<חוה ראובני: זה לא סופר אחורה.

<מרב תורג'מן: כך הבנתי את הדברים.

<מרב תורג'מן: חשבתי שזו היתה כוונתכם.

דוד צור: שנתיים זה יותר טוב.

<מרב תורג'מן: אמרנו שתקופת המקסימום יכולה להגיע לשנתיים.

<חוה ראובני: נכון.

<מרב תורג'מן: יכול להיות שזה לא מה שכתוב פה בבירור, אבל זו היתה הכוונה.

<חוה ראובני: אנסה להסביר שוב.

<חוה ראובני: היה בישראל כתייר, כתושב ארעי שנה.

<חוה ראובני: נהג עם הרשיון הזר.

<חוה ראובני: נגמר, תייק את הרשיון הזר, לא נוהג, ואז נהיה עולה חדש – הוא לא מקבל שוב שנה.

<חוה ראובני: היה לפני שנגמרה השנה הזאת, קיבל מעמד של עולה חדש – הוא מקבל עוד שנה.

<חוה ראובני: היה בישראל זמני, יצא מהארץ וחזר, הפעם נעשה עולה חדש.

<חוה ראובני: הוא נכנס ל-(ב) ומקבל שנה כעולה חדש.

<מרב תורג'מן: כי יצא שלושה חודשים.

<אילן חגי: זה מה שאת אומרת.

<אילן חגי: והם לא יוצאים שלושה.

<אילן חגי: זה בדיוק העניין.

<חוה ראובני: כניסתו האחרונה, כבר הסכמנו בתקנה הקודמת, שהיא לא סופרת אחורה אלא רק קדימה.

<חוה ראובני: החל מיום כניסתו- - -

<מרב תורג'מן: ההגדרה של כניסתו האחרונה: ובלבד ששהה שלושה חודשים רצוף לפניה בחו"ל.

<חוה ראובני: אבל אני לא סופרת את כניסתו האחרונה לפני שנהיה עולה חדש.

<חוה ראובני: לכן כתבתי בסיפא של (ב): שתחל מיום שנעשה עולה חדש או תושב חוזר.

<אילן חגי: הוועדה רצתה ש- - - עולה חדש, יש לו שנה, בלי ויכוחים.

<אילן חגי: זה עכשיו ניסיון לשנות את מה שהוועדה אמרה בדיונים הקודמים.

<חוה ראובני: כל הדיונים התנגדנו לזה.

<אילן חגי: אבל זה בדיוק מה שהוועדה הורתה לכם.

דוד צור: אם אנחנו לא מצליחים להבין את זה, איך האזרח יבין מה שאנחנו רוצים ממנו?

דוד צור: עורכי הדין לא מצליחים להבין אחד את השני.

דוד צור: מילא אנחנו פשוטי העם...

<חוה ראובני: אני חושבת שזה לא שאנחנו לא מבינים אלא יש בינינו מחלוקת.

<אילן חגי: אבל אין מחלוקת, כי הוועדה הורתה בדיונים הקודמים לעשות שנה.

<חוה ראובני: הוועדה לא הורתה אלא ביקשה שנשקול את זה, כיוון שמדובר בתקנות ולא בחקיקה ראשית.

<חוה ראובני: הוועדה מאשרת או לא מאשרת.

<חוה ראובני: היא מבקשת מאתנו, ואנחנו מנסים- - -

דוד צור: נכון.

דוד צור: אחרי שהבהרנו את זה, בואי תגידי מה סלע המחלוקת כרגע.

<חוה ראובני: אם אני מבינה נכון, בעצם יש שתי מחלוקות: אם הבנתי נכון, אחת היא מחלוקת שאדוני כבר הכריע בה, זה שמי שהיה פה ובמהלך שהותו פה, שעלתה על שנה, הפך עולה חדש, הוא לא מקבל שנה נוספת, אבל אם במהלך השנה הראשונה נעשה עולה חדש, הוא כן מקבל שנה נוספת.

<אילן חגי: זה לא נכון.

<חוה ראובני: המחלוקת כרגע שמעורר מר חגי, אם אני מבינה נכון- - -

לאה ורון: הוא מקופח ביחס לאחרים?

<אילן חגי: הוא מקופח ביחס להיום גם, אגב.

<אילן חגי: אנחנו מרעים את המצב היום.

<חוה ראובני: ודאי שאנחנו מרעים את המצב היום.

<אילן חגי: היום עולה חדש יכול לקבל שנה.

<חוה ראובני: כל דבר שנכתוב ירע את המצב, כי המצב היום הוא כל כך עמום, שכל אחד עושה מה שהוא רוצה, כולל לנהוג- - -

דוד צור: ודאי.

דוד צור: ברור שתקנות באות להסדיר משהו.

דוד צור: ראינו מה קורה פה – עשר שנים נוהג בן אדם בלי רשיון, בלי ביטוח.

<אילן חגי: אבל הוא לא עולה חדש.

דוד צור: מה זה משנה?

דוד צור: עם טענה שהוא לא מצליח להבין מה קורה- - -

<אריאל ארליך: זה כאילו תפסו אותו.

<אריאל ארליך: גם אחרי התקנות, אם לא יתפסו אותו- - -

דוד צור: גם אם לא יתפסו.

דוד צור: מספיק שתהיה לו תאונה.

<אריאל ארליך: גם אחרי התקנות הוא יכול להמשיך לנהוג לא כחוק.

<אריאל ארליך: זה לא מוכיח שום דבר.

<חוה ראובני: לפחות יש אמת מידה להתייחס אליה.

<חוה ראובני: היום אין, ובמים העכורים האלה- - -

דוד צור: אז תסבירי את המחלוקת.

<חוה ראובני: יש, אל"ף, המחלוקת העקרונית, האם צריך לתת לעולה חדש, ברגע שהוא נעשה עולה חדש, לא משנה מתי זה קורה, לתת לו שנה קדימה.

<חוה ראובני: זו המחלוקת הבסיסית.

דוד צור: נכון.

דוד צור: אבל איך את מיישבת את העניין הזה, שכדי שהוא לא ייכנס למצב שבו הוא לא יקבל, הוא חייב לצאת לשלושה חודשים, לחזור, ואז מצבו חדש?

<חוה ראובני: אני אסביר, ברשותך.

<חוה ראובני: המחלוקת העקרונית הזאת, שהיא רצה לאורך כל הדיונים פה מההתחלה, באה לידי ביטוי בשני אופנים: אופן אחד, כשיש לנו מישהו שהוא פה, נשאר פה רצוף במשך שנים מספר, בשנה הראשונה נוהג עם רשיון זר, יש תקופה שהוא לא זכאי לנהוג עם רשיון זר, ואז הוא נעשה עולה חדש, כאשר לשיטת קרנית צריך לתת לו עכשיו שוב שנה, ולשיטתנו לא.

<חוה ראובני: ביטוי שני למחלוקת הזאת היה אם הוא פה שנה או פחות, נניח שנה, יוצא לחו"ל לתקופה של פחות משלושה חודשים, וחוזר לארץ ונעשה עולה חדש.

<חוה ראובני: אם הוא היה חוזר לארץ לביקור נוסף אחרי שהיה פחות משלושה חודשים בחו"ל, אין מחלוקת שהוא לא היה מקבל זכות לנהוג ברשיון זר פעם נוספת, כי זה שנה מיום כניסתו האחרונה, יציאה שעלתה על שלושה חודשים.

<חוה ראובני: אני אומרת, שאם הוא יצא לחו"ל וחוזר כי נהיה עולה חדש, הוא חזר אחרי שהיה בחו"ל חודש, חודשיים, שלושה, לדעתי, מתקנת משנה (ב) עולה שהוא מקבל שוב שנה.

<חוה ראובני: זה לא תלוי בזה שהוא היה בחו"ל שלושה חודשים קודם, כי ספירת השנה שלו היא ספירה חדשה, מאפס, שלא מתייחסת לעבר.

<חוה ראובני: זה המשמעות של סיפא "מיום שנעשה עולה חדש".

<חוה ראובני: זה דבר שדובר בין מר חגי לביני בטלפון בימים האחרונים.

<חוה ראובני: אני חייבת לומר שהדוגמה שהביא פה מר ארליך, נסע לחו"ל למכור את הבית, יש להניח שהוא נסע לחו"ל למכור את הבית ולסגור את חשבון הבנק – הוא ידע שהוא עושה את זה כדי לעלות ארצה, וחלק מההיערכות שלו זה הסדרת הנהיגה שלו בישראל.

<חוה ראובני: אנשים לא נעשים עולים חדשים בהחלטה של רגע, חלמו על זה בלילה.

דוד צור: למה שלא נלך למצב שבו מרגע קבלת תעודת עולה יש לו שנה, ובלבד שנאמר – לא יודע אם להגדיר את זה שנתיים, שנה או יותר, שמהכניסה האחרונה – כלומר לא מהכניסה האחרונה שיש לו התוקף.

דוד צור: הוא היה פה שנה, יום לפני תום השנה, לצורך העניין, הוא החליט להיות עולה.

דוד צור: הוא זכאי לשנה?

<חוה ראובני: כן.

<חוה ראובני: זה מה שכתוב ב-(ג).

דוד צור: נכון.

דוד צור: עכשיו אני מדבר על מצב אחר – הוא בא, היה פה שנה.

דוד צור: נהג ברשיון הזר, ברשיון שיש לו.

דוד צור: כעבור חצי שנה או משהו כזה קיבל תעודת עולה בלי שיצא מהארץ – למה הוא לא זכאי לשנה נוספת?

<חוה ראובני: לפי ההצעה שלנו, אין רצף.

דוד צור: לכן אמרתי – ובלבד שלא עברה שנה, לצורך העניין.

דוד צור: מהרגע הזה.

דוד צור: על זה אני מדבר.

דוד צור: כלומר הרצף הזה, שהוא עדיין נשאר בארץ, לכאורה נותנים לו את הספק שלא נהג שלא ברשיון, אבל שהה שנה בארץ, וכעבור שנה קיבל תעודת עולה, למה הוא לא זכאי לשנה נוספת שבה הוא יוכל להתארגן על עצמו?

לאה ורון: וגם שמשרד התחבורה יבהיר לוועדה, איך אתם בודקים את הכניסות והיציאות מישראל?

<חוה ראובני: קודם כל, זאת תקנה שלא אנחנו מבצעים אותה.

<חוה ראובני: זו המשטרה וחברות הביטוח.

<אילן חגי: המשטרה פחות, אדוני.

<אילן חגי: לא נעים לומר.

<אילן חגי: בא שוטר, עוצר את האדם, לא שומע, לא יודע, לך מפה, ואת זה אמר גם אדון פדרמן כעת.

<אילן חגי: הבעיה אחר כך מגולגלת אלינו.

קריאה: הוא אמר שהוא מקווה שהמשטרה- - -

<אילן חגי: לא.

<אילן חגי: משרד הקליטה בעצמו- - -

דוד צור: מכיוון שהבעיה ברורה, כרגע הצעתי משהו.

דוד צור: האם הרצף- - -

<חוה ראובני: מה זה משנה?

<חוה ראובני: נגיד: שנה - יגידו: למה לא שנתיים?

<חוה ראובני: שנתיים – למה לא חמש שנים?

לאה ורון: עו"ד ראובני, זה לא נימוק.

לאה ורון: אומרים לך שנה.

<חוה ראובני: אני ניסיתי לעבוד על היגיון מקצועי.

לאה ורון: הוועדה מנסה לעבוד על היגיון שיהיה ברור לכולם.

דוד צור: השאלה שאת שאלת, שבוע לפני שנגמרה לו השנה, הוא יצא עכשיו לחו"ל, חזר כעבור שלושה חודשים - הוא מקבל שנה.

דוד צור: כלומר יש היגיון במה שאני אומר, כי פעם אחת נתנו לו את הספק ליהנות מזה שמצבו לא ירע מהיציאה וחזרה.

דוד צור: פעם שהוא קיבל מהרגע הזה תעודת עולה במשך השנה – נהדר.

דוד צור: לא – עם כל הכבוד, גם אם תצא 20 פעם כל שלושה חודשים, לא תהיה זכאי לעוד שנה.

דוד צור: כן תסתכלי אחורה.

דוד צור: הרי יש אבסורד בזה שאדם שיוצא וחוזר כל שלושה חודשים, אנחנו מיטיבים אתו.

<חוה ראובני: כל גבול של זמן שחותך אחרי מספר ימים או מספר חודשים או מספר שנים, תמיד יכול להיות לך המצב שנראה שרירותי.

<אילן חגי: אל תיכנסי לזה.

<אילן חגי: קיבלת מעמד עולה חדש – יש לך שנה.

<אילן חגי: גם משרד הקליטה כותב להם.

דוד צור: ואם הוא חמש שנים פה?

<אילן חגי: אז נתת לו שנה, מה קרה?

<אילן חגי: אם הוא יצא שלושה חודשים כל פעם, ואז הוא כן יכול?

דוד צור: זה מוסדר.

<חוה ראובני: אני חוזרת למוסכמות יסוד.

<חוה ראובני: מי שגר פה וחי פה, שינהג עם רשיון ישראלי.

<חוה ראובני: להוסיף עוד שנה, אני מוכנה לקבל את זה אם זה רצוף לשנה מקורית.

דוד צור: יש פה מחלוקת מהותית.

דוד צור: אני הצעתי משהו ביניים.

דוד צור: אני מציע שתנסחו את הנושא הזה.

דוד צור: נביא את זה לפעם הבאה להצבעה.

דוד צור: תגיעו להבנה.

דוד צור: אני לא מקבל את מה שחגי אומר, שזה יהיה לצורך העניין לנצח- - -

<אילן חגי: לא לנצח.

דוד צור: שגם אם זה יהיה חמש שנים, מרגע קבלת תעודת עולה יש לו שנה, לא משנה אם היה חמש-שש שנים במעמד לא ברור.

<אילן חגי: יכול להיות שהאיש הזה כבר המיר.

דוד צור: אז אין בעיה.

<אילן חגי: נכון.

<אילן חגי: לכן המעטים האלה, שכן יזכו להטבה כלשהי שאולי הוועדה לא רוצה לתת אותה- - -

דוד צור: היא בעיה בטיחותית.

<אילן חגי: אין בעיה בטיחותית.

<אילן חגי: יש להם רשיון נהיגה.

<אילן חגי: אם הם נסעו חודשיים בחו"ל, מה ההבדל לעומת שלושה?

דוד צור: זה עד שנתיים.

דוד צור: זה לא בלתי-מוגבל.

<אילן חגי: גם אדון מזרחי אמר בוועדת הקליטה בעצמו: יש להם שנה לעולים החדשים.

דוד צור: אני לא מצביע על התקנות האלה כרגע.

<מרב תורג'מן: אתה רוצה שנחזור על העיקרון?

<מרב תורג'מן: אני חוזרת.

<מרב תורג'מן: הוא נכנס לישראל כתושב זר.

<מרב תורג'מן: הוא זכאי לנהוג שנה.

<מרב תורג'מן: בתום השנה הוא יצא, לא משנה לאיזו תקופה הוא יצא.

<מרב תורג'מן: אם הוא חוזר כעולה, הוא זכאי לשנה נוספת?

<אילן חגי: כן.

<אילן חגי: זה מה שהוא רוצה.

דוד צור: לא.

דוד צור: מה שאת אומרת זה שבעצם, היא הציגה שנה.

דוד צור: שנה זה ברור, כי זה בתוך השנתיים.

דוד צור: אבל אם זה מצב שבו, נאמר, הוא היה פה שנתיים, ולא עשה המרה של הרשיון, יצא, קיבל אחרי זה תעודת עולה.

דוד צור: הרצון הוא לתת לו זמן נוסף, שנה, כדי שיקבל את הרשיון, בתוך השנתיים.

<מרב תורג'מן: אתה מתחבר לדברים שלו, עד שנתיים.

דוד צור: נכון.

דוד צור: שנה שהוא קיבל ושנה שנותנים לו גרייס.

דוד צור: אחרי זה חגי רוצה – לא משנה מתי, בואו לא ניכנס לזה.

דוד צור: גם אם אחרי חמש שנים שהיה פה ולא הסדיר את זה.

דוד צור: קיבל תעודת עולה, ניתן לו אוטומטית עוד שנה להתארגן.

דוד צור: אני אומר לו שבלבד שזה יהיה בתוך השנתיים.

<אילן חגי: ומה ההבדל בינו לתייר רגיל שהחליט לעשות עלייה?

דוד צור: לתייר אין אלטרנטיבה להיות עולה.

דוד צור: הוא בא, הולך, בא, הולך.

דוד צור: בסדר.

<אילן חגי: זה שבא מאתיופיה, למשל, ונחת עם המטוס – הוא לא בא לבחון את הארץ וכו'.

<אילן חגי: הוא מקבל שנה.

<אילן חגי: הרי אנחנו בעצם לא בדקנו את יכולות הנהיגה שלו בחו"ל וכו'.

<אילן חגי: יש לו רשיון נהיגה זר – נותנים לו שנה.

<אילן חגי: אותו דבר.

<אילן חגי: מה ההבדל?

<אילן חגי: ברגע שקיבלת עולה חדש - תן לו שנה.

<אילן חגי: ככה יש ודטות.

דוד צור: נתנו לו כבר.

<חוה ראובני: זה כבר שנה נוספת.

<אילן חגי: ועדת הקליטה כותבת באתר האינטרנט שלהם שיש להם שנה.

דוד צור: מאה אחוז.

דוד צור: שנה יש להם, אבל היא מדברת- - -

<מרב תורג'מן: שנה מיום שנעשה עולה.

<אילן חגי: אבל היא לא רוצה את זה.

<אילן חגי: אתם רוצים לבחון מה היה קודם.

דוד צור: היא לא אמרה את זה.

דוד צור: היא אמרה: אחרי שנגמרה השנה, כעבור שנתיים-שלוש האיש נעשה עולה.

דוד צור: שהה ברצף בארץ.

דוד צור: לא יצא וחזר.

דוד צור: כעבור שנתיים-שלוש נהיה עולה.

דוד צור: מהרגע הזה אתה אומר: תן לו עוד שנה.

<אילן חגי: לא.

<אילן חגי: יש אי-הבנה.

<אילן חגי: אם הוא נכנס ועומד ב-567א, כלומר כתושב זר, ובמהלך אותה שנה שיש לו רשיון נהיגה הוא הופך לעולה חדש, מוסכם שמאותה שנייה יש לו שנה; לא מתום השנה שמגיעה לו גם ככה.

קריאות: נכון.

<אילן חגי: אבל מי שנמצא פה כבר, ונניח שהוא מיצה את זכותו לעשות שימוש בשנה שלו לפני שנה, לפני שנתיים, ברגע שקיבלת תעודת עולה, תן לו שנה להתארגן.

דוד צור: לא.

דוד צור: לא מקבל את זה.

דוד צור: בן אדם היה פה ארבע שנים.

דוד צור: היה לו ים של זמן ללכת למשרד הרישוי.

<אילן חגי: ואם הוא יצא לחו"ל לשלושה חודשים?

דוד צור: וחוזר?

<אילן חגי: בכל התקופה הזאת?

<אילן חגי: כי אם זה בתכוף לפני זה, לא הגיוני, כי הם יוצאים וחוזרים.

דוד צור: אם הם יוצאים וחוזרים, אז עדיין, ובלבד שזה בתוך השנתיים, יהיה זכאי לשנה.

דוד צור: אם לא, היציאות האלה לא ייתנו לו.

דוד צור: הבנו על מה מסכימים ועל מה לא, רק תבואו עם ניסוח.

<אילן חגי: רק מילה אחת שלא הצלחנו להסדיר בינינו, ואני חושב שנדרשת כאן אמירה של היושב-ראש.

<אילן חגי: למעשה יש כל השליחים מטעם משרד החוץ, הסוכנות, הבונד וכו' - יש רשימה של כאלה, שכאשר הם חוזרים לישראל, לפי האתר של משרד הקליטה, הם לא חוזרים כתושבים חוזרים.

<אילן חגי: הם מגיעים לכאן, ואין להם מעמד של תושב חוזר.

<אילן חגי: כל האנשים הללו הם אזרחי ישראל למעשה, היינו אם הם הוציאו רשיון נהיגה זר בחו"ל, והיו שם שנתיים-שלוש, כאשר הם או בניהם שבגרו – למשל, אם הבן של אדוני היה מוציא באטלנטה רשיון נהיגה זר, הוא לא יכול היה, לפי הנוסח כיום, לנהוג אפילו יום אחד בישראל, אם הוא בא לבקר את הסבתא.

<אילן חגי: המצב הזה, שאותם אנשים, אין להם הגדרה.

<אילן חגי: אני סברתי, וכך גם דיברתי גם עם מרב וגם עם חוה, שאותה קבוצה נכבדת, שאנחנו רוצים להגן עליהם, כאשר הם יוצאים מן הארץ לשליחות כזו, כאשר הם נכנסים לארץ לפני תום השליחות, באים רק לביקור הקצר אצל הסבתא, כמו תיירים זרים לנהוג בישראל עם הזר, וגם כשהסתיימה השליחות והם הגיעו לכאן, תן להם שנה להתארגן בישראל עם הזר.

דוד צור: זה בגלל ההחרגה, שאינו תושב ישראל?

<אילן חגי: כן.

<אילן חגי: כי תושב ישראל נחשב למי שהוא אזרח הנמצא בישראל- - -

דוד צור: יש פה נקודה.

דוד צור: מה עם דיפלומטים?

<חוה ראובני: אותו דבר.

<חוה ראובני: בדקתי.

<חוה ראובני: הם אכן לא מוכרים, גם כשמסיימים את השליחות, כתושב חוזר.

<חוה ראובני: עמדת משרד העלייה והקליטה היא לגביהם, שגם בכל תקופת שהותם בחו"ל, גם אם הם ארבע שנים במנהטן, הם ישראלים.

<חוה ראובני: הם לא מקבלים בשום הקשר שהוא עד חמש שנים זכויות של תושב חוזר.

דוד צור: נכון, אבל לגבי האנשים שממילא יצאו עם רשיון עוד קודם – אתם אין בעיה?

<ציון מזרחי: אין אתם בעיה.

<ציון מזרחי: כל השליחים שיוצאים, נאמר, בשליחות של משרד החוץ, אני יודע, והם עושים את זה, הם מחדשים להם את הרשיון בארץ.

<ציון מזרחי: מחלקת הרווחה דואגת לזה, בפירוש אני אומר.

<ציון מזרחי: הוא מדבר על ילד בן 14 שעשה שם רשיון ובא לארץ.

<אילן חגי: בינתיים הוא שלוש שנים שם.

<אילן חגי: הוא הוציא רשיון בגיל 17, או אשתו.

<אילן חגי: אין להם רשיון נהיגה ישראלי.

<אילן חגי: הוציא שם זר.

<אילן חגי: הוא בא ליומיים, לא יכול לנהוג.

<אילן חגי: תייר כן.

<אילן חגי: זה בעייתי.

<אילן חגי: אפליה גם בינו לבין תושב חוזר.

<חוה ראובני: אבל מדינת ישראל לא מכירה בו כתושב חוזר.

<חוה ראובני: גם לא מקבל הטבות- - -

דוד צור: יש פה אפליה בין שליח, נאמר, צעיר בן 18, 19- - -

<חוה ראובני: אין כאלה.

דוד צור: יש.

דוד צור: אגב, אני ויריב לוין עמדנו מאחורי הצעת החוק שתאפשר להם לבחור בבחירות.

דוד צור: זה לקונה שאני גיליתי אותה, ואני גאה מאוד שהעברנו את החוק הזה.

לאה ורון: עידית מוועדת הכלכלה הוציאה רשיון כשהוריה היו בשליחות בלונדון.

דוד צור: הצעירים האלה, דווקא הם בלקונה.

<חוה ראובני: זה לא השליחים עצמם אם כך; זה בני משפחותיהם.

דוד צור: גם שליחים זה יכול להיות.

<חוה ראובני: אדוני, אנחנו לא הולכים להוציא את הגלגל פה.

<חוה ראובני: מדינת ישראל כמדיניות, משרד העלייה והקליטה לא מכיר בהם כתושבים חוזרים.

דוד צור: לא אמרתי שתכירו בהם כתושבים חוזרים.

<אילן חגי: לא מגיע להם הטבות, אבל רשיון – כן.

<חוה ראובני: אני לא מנסה להמציא פה- - -

דוד צור: זה לא חייב להיות בתוך התקנות האלה.

דוד צור: כי אז אנחנו לא מחריגים מה זה תייר ותושב- - -

לאה ורון: שיגדירו שליחים וזה הכול.

דוד צור: יכול להיות.

<חוה ראובני: נגדיר את הקבוצה הזאת ונגדיר את הקבוצה הזאת ונגדיר את הקבוצה הזאת.

<חוה ראובני: לכל אחד יהיה סטטוס, ונהיה עם אותה בעיה כמו שיש לנו עם התקנות הנוכחיות, שאף אחד לא יודע מה הדין.

דוד צור: אסביר לך איפה היתה הבעיה.

דוד צור: הבעיה בשליחים היתה – לא רצו באופן גורף הרי לכל מי שנמצא בחו"ל.

דוד צור: יריב לוין בהתחלה חשב על זה, כי זה משרת אולי גם פוליטית, שכל הישראליים שמחזיקים באזרחות ישראלית בחו"ל, יוכלו לבחור בבחירות.

דוד צור: אני התנגדתי לזה.

דוד צור: מי שלא חי פה, הוא לא חי פה.

דוד צור: אבל אנשים שנשלחו מטעם הסוכנות, אבל הם לא שליחים של מדינת ישראל, כי הסוכנות לכאורה והפדרציות מממנות להם את השכר, הם לא מקבלים תלוש שכר מהמדינה אלא מהסוכנות מהפדרציות.

דוד צור: זה החריג אותם במיידית, והם לא יכלו להצביע.

דוד צור: את זה הצלחנו כן להכניס בהצעת חוק.

דוד צור: פה תנו פתרון לזה.

דוד צור: גם אם זה, לצורך העניין, ל-20, 30, 100 איש - לא יודע כמה אנשים, כי מדינת ישראל לא יכולה להתכחש לאנשים שהיא שולחת לשליחות, שעושים שם משימה חשובה, ורק בגלל שהם לא מקבלים תלוש שכר בנוסח אנשי משרד החוץ או אחרים, הם וילדיהם, כשהם חוזרים לפה והוא אזרח ישראלי, הוא לא יקבל את היכולת לנהוג פה עם הרשיון הזר?

דוד צור: כתייר.

דוד צור: את אותה זכות שיש לתייר אין לו בבית שלו שהוא אזרח, ששלחה אותו למשימה?

דוד צור: תנו לזה פתרון.

דוד צור: לא אמרתי עכשיו - תכניסו את זה לתקנות אחרות.

דוד צור: אנחנו חייבם לתת פתרון לאנשים האלה.

דוד צור: אנחנו הופכים אותם לעבריינים בפוטנציה?

<אילן חגי: ודבר אחרון, כבוד היושב-ראש.

<אילן חגי: יש פער, ונציגת משרד הקליטה תאשר זאת, כאשר אתה מבקש להיות תושב חוזר, יש פער של לפחות כמה חודשים עד שמשרד הקליטה מכיר בך כתושב חוזר, ואז ההכרה היא רטרואקטיבית, היינו הם מכירים בך מיום הכניסה שלך לישראל.

<אילן חגי: יוצא שתושב חוזר שלא עומד ב-567 הרגיל, ונכנס לישראל, עד שהוא מוכר, ויש לי פה דוגמה כזו, חולפים כמה חודשים.

<אילן חגי: מה קורה בגרייס הזה?

<אילן חגי: יכולים לתת לו כתב אישום.

<אילן חגי: המשטרה תאשים אותו בנהיגה ללא רשיון נהיגה, אנחנו נהיה מחושקים בכך- - -

דוד צור: מהרגע שהוא נכנס לארץ, הוא לא מקבל איזו תעודה זמנית?

<עדי מויאל: אני מודה שאני לא בקיאה בעניינים האלה.

<עדי מויאל: זה אגף תיעוד וזכאות אצלנו יותר אחראי על זה.

<עדי מויאל: אני מוכנה לבדוק את הנושא הזה ולחזור אליכם.

דוד צור: תבדקי.

דוד צור: סביר להניח שצריך תעודה זמנית.

<מרב תורג'מן: מה שכתוב בתקנות זה תעודת עולה ולא תעודה זמנית.

<מרב תורג'מן: בעניין הזה, ככל שתסכימו עם ההערה הזאת, נצטרך לשנות את ההגדרה.

דוד צור: אולי הוא יקבל את אותה הטבה שיש לתייר בשלב הזה.

<אילן חגי: אבל אם הוא לא עומד בתיירות לכאורה בשלושת החודשים, יש בעיה, כי הוא נכנס ויצא כדי להסדיר את הגעתו לארץ.

<אילן חגי: הרי תושב חוזר לא בא: טוב, יאללה, באתי.

דוד צור: תבדקי את ההגדרה הזאת ותחזרו אלינו.

דוד צור: תודה רבה, הישיבה נעולה.