הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 123, 2014-06-11 09:00

אמנון כהן: בוקר טוב, אני פותח את הדיון של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

אמנון כהן: על סדר היום: הגנה על מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים – דוח מבקר המדינה 64ב', עמ' 21.

אמנון כהן: ראשית, צריך לברך את מדינת ישראל, יש לנו נשיא חדש.

אמנון כהן: ברוך השם, שייכנס לתפקידו ברגל ימין ויצעיד את מדינתנו לעידן של שלום וביטחון ושהכל יהיה כמו שצריך.

אמנון כהן: הדוח מדבר בעד עצמו.

אמנון כהן: תכף ניתן למשרד מבקר המדינה לעמוד בקצרה על נקודות חשובות.

אמנון כהן: כידוע, הנושא הזה של ההגנה על מתקנים ותשתיות הוא נושא אסטרטגי למדינת ישראל.

אמנון כהן: ברוך השם, הקדוש ברוך הוא זיכה אותנו בתגליות חשובות.

אמנון כהן: חשבנו שאין פה שום דבר, אבל כנראה שלא חיפשנו כמו שצריך.

אמנון כהן: על זה צריך לשמור.

אמנון כהן: האויבים שלנו מסביב יודעים את הרגישות, יודעים את מה שיכול להיגרם כתוצאה מפגיעה בדבר הזה.

אמנון כהן: יש כאלה שמאיימים כל בוקר – אומרים "בוקר טוב, אני הולך לפגוע" – ולכן אנחנו צריכים להיות ערוכים, כי יש כאלה שאומרים וגם עושים והם אכן הוכיחו את עצמם.

אמנון כהן: כרגע אנחנו נמצאים פה ללמוד את הנתונים וחשוב לנו לדעת שאנחנו מוגנים.

אמנון כהן: אני בטוח שלא בהכל, אבל אנחנו רוצים להיות רגועים יותר שהמתקנים האלה מוגנים כמה שיותר, ואם לא – מתי הנושא הזה ייגמר.

אמנון כהן: משרד מבקר המדינה, בבקשה.

אמנון כהן: לאחר מכן אני אאפשר לחברת הכנסת רינה פרנקל, ואני מברך אותה על כך שהצטרפה לוועדה והחליפה את חברת הוועדה חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה.

אמנון כהן: אני מודה על כך שבחרת להיות בוועדה הזאת.

אמנון כהן: זו ועדה חשובה וכנראה שגם את חשובה בתנועה שלך, שכן המליצו עלייך להגיע לכאן.

אמנון כהן: אנחנו נשמח על תרומתך הרבה להפרות את הדיונים האלה ושתתרמי מניסיונך.

אמנון כהן: בבקשה, המשנה למנכ"ל משרד מבקר המדינה, מר יוסי ביינהורן.

<יוסי ביינהורן: אדוני היושב-ראש, אנחנו עוסקים בנושא של הגנה על מתקני הגז והנפט.

<יוסי ביינהורן: מדובר בנושא בעל חשיבות כלכלית ואסטרטגית רבה למשק הישראלי, ומשכך ההגנה על המתקנים האלה גם היא אסטרטגית וחשובה, מה עוד – כפי שציינת – ארגוני הטרור חדשות לבקרים מאיימים על המתקנים האלה, ובראשם נסראללה.

<יוסי ביינהורן: בהערת ביניים, בדרך כלל כשהוא אומר דברים, הוא מתכוון, ולכן צריך לקחת את זה ברצינות וצריך להגן על המתקנים.

אמנון כהן: הוא יצא כבר מהבור?

<יוסי ביינהורן: אנחנו לא מעודכנים.

אמנון כהן: שיישאר שם הרבה זמן.

<יוסי ביינהורן: הדוח עוסק בכמה נושאים – עו"ד שירה פכטר ארד תגיד אותם בצורה בהירה על-פי הדוח – ואני אתייחס בכמה מילים כלליות: 1.

<יוסי ביינהורן: עבודת המטה שהביאה בסוף להחלטת הממשלה היתה לטעמנו ארוכה.

<יוסי ביינהורן: היא האריכה את זמן הסיכון הביטחוני שהיה על המתקנים האלה.

<יוסי ביינהורן: אמר לנו שר הביטחון בעניין הזה: העיכוב שחל בקבלת ההחלטה מזיק ובעייתי.

<יוסי ביינהורן: הוא גם אמר שעם קבלת ההחלטה מערכת הביטחון תיערך למימושה בהקדם.

<יוסי ביינהורן: גם צה"ל אומר: דחייה בקבלת ההחלטה משמעותה דחייה במועד בו צה"ל יכול לספק מענה שלם להגנה במרחב המים הכלכליים.

<יוסי ביינהורן: אני מניח שיותר מאוחר נשמע את צה"ל ואיפה הוא עומד בעניין הזה.

<יוסי ביינהורן: כמו שמובן מתוך הדברים האלה, למעשה גם אחרי החלטת הממשלה או הקבינט ההגנה היא חלקית, היא לא שלמה.

<יוסי ביינהורן: משך הזמן עד שיירכשו הכלים שצריכים לעמוד לידי צה"ל כדי להגן יהיה לפחות חמש שנים, על-פי הלו"ז של עכשיו, והיינו יכולים להיות אולי במקום אחר אילו היינו מקבלים את ההחלטה מוקדם יותר.

<יוסי ביינהורן: צריך לזכור שהמתקנים האלה היום, בהגנה הרגילה, מוגנים על-ידי מאבטחים וחברות אזרחיות, שחלקם הגדול יכולים למצוא את עצמם בחירום ביחידות קרביות בצה"ל ולכן צריך לעשות את ההסדרה בין צה"ל ומשרדי הממשלה שציינו פה - -

אמנון כהן: דווקא בתקופה רגישה.

<יוסי ביינהורן: - - דווקא בתקופה רגישה, על מנת לוודא שאכן יהיה פתרון הולם גם בחירום.

<שירה פכטר ארד: אני אציג את עיקרי הדוח.

<שירה פכטר ארד: כמו שנאמר, גילויי הגז בים התיכון בתחום המים הכלכליים של מדינת ישראל הם בעלי חשיבות כלכלית ואסטרטגית רבה למשק הישראלי, ולכן הם עלולים לשמש יעד לפגיעה מצד מדינות עוינות וארגוני טרור.

<שירה פכטר ארד: לפגיעה במתקנים האלה, מלבד השלכות כלכליות ואסטרטגיות, יש גם אפקט, שכן פגיעה כזאת עלולה להרתיע חברות בין-לאומיות בפעילות בתחום גילוי מאגרי הגז, וכמובן לשיבושים משמעותיים במהלך החיים התקין של מדינת ישראל שעוברת יותר ויותר להתבסס על גז במשק החשמל.

<שירה פכטר ארד: נוכח חשיבות מתקני הגז בים והאיומים עליהם, בנובמבר 2010 החל המל"ל בעבודת מטה לצורך גיבוש הצעה להחלטת קבינט ביטחוני, כלומר "הצעת מחליטים", בנוגע לגורמים שיהיו אחראים על ההגנה של מתקני הגז והאמצעים שנדרשים לכך.

<שירה פכטר ארד: בנובמבר 2013 התקבלה החלטת קבינט ביטחוני בנושא, מספרה ב'-53, והיא מסדירה למעשה את ההגנה על מתקני הגז הימיים, מטילה על צה"ל את האחריות לכך וקובעת את לוח הזמנים להצטיידות באמצעים שדרושים לצורך ביצוע המשימה.

<שירה פכטר ארד: בחודשים פברואר עד יולי 2013 בדק משרד מבקר המדינה את ההיערכות לאותה הגנה של מתקנים להפקת גז ונפט בים.

<שירה פכטר ארד: ביצענו את הביקורת בגופים העיקריים שהם צה"ל, מל"ל ומשרד הביטחון.

<שירה פכטר ארד: כמו כן, ערכנו בדיקות השלמה במשרד האוצר ובמשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים בעיקר, ועדכנו נתונים עד דצמבר 2013.

<שירה פכטר ארד: להלן עיקרי הממצאים שמצאנו: לגבי מצב ההגנה על מתקני הגז והתשתיות בים – נכון למועד סיום הביקורת, דצמבר 2013, ההגנה של צה"ל למתקנים האלה היא חלקית, וזאת עקב האמצעים הבלתי מספקים שיש באפשרות צה"ל להקצות למשימה.

<שירה פכטר ארד: הגנה חלקית זו מהווה סיכון למתקנים אלה בהתחשב באיומים שיש עליהם בזירה הימית.

<שירה פכטר ארד: לגבי עבודת המטה של המל"ל – אנחנו בדקנו היבטים שקשורים ללוח הזמנים של עבודת המטה ומצאנו שלמרות הדחיפות הרבה בקיום מערך הגנה יעיל על המתקנים כאמור, בפועל הוצגה לראשונה הצעת המחליטים לדיון ואישור בקבינט רק באפריל 2013.

<שירה פכטר ארד: כאמור, עבודת המטה התחילה בנובמבר 2010.

<שירה פכטר ארד: כיוון שלמימוש תוכנית ההגנה באותה הצעת מחליטים יידרשו מספר שנים וכיוון שמדובר בסוגיה ביטחונית מורכבת שדורשת גם הקצאת משאבים והצטיידות על מנת לספק את אותה הגנה ראויה למתקנים, היתה חשיבות רבה לקיום עבודת מטה מהירה, כוללת, וראוי היה שתהליך ההסדרה להגנה זו, עד קבלת ההחלטה בקבינט הביטחוני, יהיה קצר משמעותית מכפי שהיה בפועל.

<שירה פכטר ארד: לעניין זה נדגיש שבהיעדר החלטה – אותה החלטת קבינט שהתקבלה לבסוף – לא יכלו צה"ל ומשרד הביטחון לנקוט צעדים למימוש התוכנית, בעוד שחלק מהמתקנים כבר בפועל מתפקד, כבר התחיל לתפקד ומשמש יעד לפגיעה כאמור.

<שירה פכטר ארד: לגבי יכולת ההגנה של צה"ל – כמו שאמרנו, עד להצטיידות באמצעים לפי התוכנית, היכולת של צה"ל להגן על אותם מתקנים היא חלקית.

<שירה פכטר ארד: למרות זאת המל"ל לא פירט במסמכי סיכום עבודת המטה מאפריל ומיוני 2013 את המשמעויות שנובעות מכך.

<שירה פכטר ארד: הגנה חלקית זו לא השתנתה גם לאחר שקיבלו את החלטה ב'-53.

<שירה פכטר ארד: נציין עוד שעד לתיקון חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, צה"ל גם לא מהווה גורם מנחה לעניין אבטחת המתקנים, ובכל מקרה גם התיקון לא ישנה את היכולת עצמה של ההגנה המרחבית של צה"ל.

<שירה פכטר ארד: כיוון שמימוש תוכנית ההגנה העתידית טרם הסתיים, כאמור, משרד מבקר המדינה המליץ שצה"ל יפעל כאמור בהחלטה ב'-53 כדי להקטין עד כמה שניתן את הפגיעה במתקני הגז בעת הנוכחית.

<שירה פכטר ארד: במסגרת זו ראוי לבחון דרכים להקדמת רכש אמצעים שאושרו כחלק מאותה תוכנית הגנה.

<שירה פכטר ארד: לגבי אבטחה פיזית על המתקנים – כמו שנאמר, חברות אבטחה פרטיות הן אלה שמבצעות את האבטחה המקומית על המתקנים.

<שירה פכטר ארד: כיוון שהמתקנים הללו לא מוגדרים כמפעל חיוני לפי חוק שירות עבודה בחירום, לא ניתן לחייב את המאבטחים עליהם בשירות עבודה בחירום לפי אותו חוק.

<שירה פכטר ארד: כמו כן, ומכיוון שהמאבטחים האלה הם בדרך כלל יוצאי יחידות קרביות, הם עשויים להיקרא לשירות מילואים בעת חירום בסבירות גבוהה ולכן לא יוכלו להמשיך לאבטח את מתקני הגז דווקא באותה תקופה קריטית של חירום.

<שירה פכטר ארד: הנושאים הללו לא עלו בהצעת המחליטים שהציגו משרד הביטחון והמל"ל לקבינט הביטחוני וכמובן שהם גם לא נזכרים בהחלטה ב'-53.

<שירה פכטר ארד: נוכח החשיבות של המאבטחים על אותם מתקני הגז, במיוחד בעת חירום – שאז מתגברים האיומים – ראוי היה שהמל"ל יכלול את הסוגיות האלה בסיכום עבודת המטה שהגיש לקבינט הביטחוני.

<שירה פכטר ארד: משכך, משרד מבקר המדינה המליץ שמשרד הכלכלה, משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים ומשרד הביטחון יבחנו כיצד להבטיח שאבטחת מתקני הגז בים תישמר גם בחירום, ואם יתגלו חילוקי דעות בין גופים אלה עליהם לפנות להסדרת הסוגיה למל"ל, שנקבע בהחלטה ב'-53 כגורם מסדיר.

אמנון כהן: לפני שנאפשר למבוקרים להגיב, חברת הכנסת רינה פרנקל – שצריכה לצאת לדיון אחר – בבקשה.

רינה פרנקל: אני חושבת שהנושא של הנפט והגז הוא חשוב מאוד למשק הישראלי וזה שקיים איום לפגיעה במתקנים האלה הוא בעיה גדולה מאוד למדינת ישראל, שכן בימים אלה כל המשק הישראלי מסתמך על נפט וגז.

רינה פרנקל: היתה תוכנית של הקבינט הביטחוני וצה"ל היה אמור לפקח.

רינה פרנקל: עקב זה שגם חברות פרטיות משתמשות היום ומרוויחות מהגז והנפט, ייתכן שחלק מההצעות צריכות להיות כך שמטילים את החובה על החברות הפרטיות האלה ולא רק על מדינת ישראל.

רינה פרנקל: בנוסף, אני חושבת שבעתיד יוקמו עוד מתקני גז ונפט נוספים וחובה על מדינת ישראל להיערך לקליטת המתקנים האלה, כדי שלא יקרה אסון כתוצאה מפגיעה בהם, כי זה עלול להיות אסון מאוד גדול.

רינה פרנקל: לכן התוכנית צריכה להיות ברורה, ולדעתי אנחנו, בוועדה זו, צריכים לצאת עם תוכנית מגובשת ומורחבת על כל הגורמים, כולל גורמים ממשלתיים ופרטיים, לגבי מתקני גז ונפט.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: אכן, כמו שאמרתי, הקדוש ברוך הוא זיכה אותנו שסוף סוף התגלה כאן גז ולא נזדקק לשכנינו מסביב ולא נייבא ואפילו נוכל אנחנו לייצא, אבל את המשאב החשוב הזה צריך לשמור ולהגן עליו.

רינה פרנקל: זה מאוד מאוד חשוב למשק הישראלי, כי הוא מתבסס על הדברים האלה.

רינה פרנקל: אנחנו חייבים להגן על המתקנים האלה בצורה מאוד מאוד רצינית ואחראית.

אמנון כהן: כן.

אמנון כהן: לכן אנחנו רוצים לשמוע את המבוקרים.

אמנון כהן: המשנה לראש המל"ל, אבריאל בר-יוסף, תעדכן אותנו איפה עומדים הדברים.

אמנון כהן: אנחנו מודאגים מכך שמ-2010 הדברים לא התקדמו כמו שצריך, היו עיכובים.

אמנון כהן: האמת היא שהקדוש ברוך הוא שומר עלינו שלא יקרה איזשהו אסון, כי כרגע אנחנו לא מוגנים – אני לא רוצה להגיד דברים מעבר לזה, שכן הדיון הזה פתוח ואני לא רוצה לתת טיפים לאלה שרוצים להזיק לעם ישראל ולמדינת ישראל.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לשמוע דיווחים איפה עומדים הדברים ולמה לקח כל הרבה זמן, כי זה נושא מורכב, כי גם אחרי שקיבלתם החלטה יש את כל נושא הרכש, המכרזים, תהליכים שלוקחים זמן.

אמנון כהן: אם היינו זזים כבר ב-2010, בוודאי שהיינו במקום אחר.

אמנון כהן: אבל כל ההתמהמהות הזאת – ואולי יש עוד מיליון דברים שמטפלים מסביב, אבל בדבר החשוב ביותר לא נוגעים, ואם אחר כך יקרה חס וחלילה איזשהו אסון נשאל איפה היינו ואיפה נרדמו בשמירה.

אמנון כהן: כמובן שכל אחד, בתפקידו הוא, צריך לחשוב שזו השליחות שלו, התפקיד שלו, ולתת את המיגון הראוי והמתאים.

אמנון כהן: כפי שציינה חברת הכנסת רינה פרנקל, אולי לעשות מין מצ'ינג בין אלה שמפיקים לבין הממשלה, או שאנחנו אומרים שאם כבר אנחנו גובים מהם מסים בצורה אחרת, המדינה תיקח על עצמה את כל נושא האבטחה.

אמנון כהן: לנו לא חשוב, העיקר שיהיה פתרון למה שקיים היום וגם לדברים שיתגלו בעזרת השם בעתיד.

אמנון כהן: אם נדע לשמור עליהם, נזכה לדברים נוספים שכרגע אנחנו אפילו עוד לא יודעים עליהם.

אמנון כהן: המשנה לראש המל"ל, בבקשה.

<אבריאל בר יוסף: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש.

<אבריאל בר יוסף: אני רוצה להגיד כמה מילים כלליות ואחרי זה אני מציע שתקבל סקירה מהגופים שאמורים לתת את ההגנה למרחב המים הכלכליים.

<אבריאל בר יוסף: באופן עקרוני, ממשלת ישראל – ואנחנו, כאמונים על עבודת המטה לממשלה – לא יכולה לקבל החלטות לפני שנבדקים כל ההיבטים, בעיקר בהחלטה כזאת כבדה.

<אבריאל בר יוסף: כשמדינת ישראל החליטה שאזור המים הכלכליים – שהוא יותר גדול משטח מדינת ישראל – יש לה אינטרסים כלכליים.

<אבריאל בר יוסף: יש כאן היבטים מדיניים, היבטים כלכליים וגם היבטים ביטחוניים.

<אבריאל בר יוסף: היה ברור לכולם שהפרויקט הזה הוא פרויקט מאוד משמעותי בשלושת ההיבטים שציינתי, מדובר כאן במיליארדים של שקלים, וזה גם דבר חדש.

<אבריאל בר יוסף: אני רוצה להתייחס ללוחות הזמנים שנאמרו כאן על-ידי המבקר.

<אבריאל בר יוסף: ברור שאנחנו מברכים את הביקורת שהוא עשה, כי זו היתה ביקורת במקום, ולמרות שיש לנו קצת חילוקי דעות אנחנו מקבלים את זה בהבנה ואנחנו משתדלים ליישם את כל מה שנאמר על-ידי המבקר.

<אבריאל בר יוסף: זה באופן כללי וזה מחויב המציאות.

<אבריאל בר יוסף: בהתחלה, כשב-2010 המל"ל קיבל את המשימה הזאת לרכז, התחילו ללמוד את כל הנושא.

<אבריאל בר יוסף: זה היה מאוד מאוד ראשוני.

<אבריאל בר יוסף: אמנם המבקר מסתמך על מסמך שכתב ראש הלוט"ר בזמנו, שהתחייב לסיים את זה עד 2011, אבל כמובן שזה היה מבוסס על דברים ראשוניים, אבל זה לא הסתייע.

אמנון כהן: אני אומר שכשמקבלים החלטה – לא משנה מי הכין אותה – ב-2010 וחושבים שב-2011 יהיה משהו - נכון, זה נושא חדש, עמוק, יש לו השלכות בכל ההיבטים שציינת – מתכנסים עוד פעם ואומרים שנכון שהתקבלה החלטה ב-2010, אבל ב-2011 לא נוכל כי א', ב', ג', ד', ולכן אנחנו צריך תקופה נוספת לבחינת הנושא ונושאים אחרים.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לדעת שמישהו מתעסק בזה, לא שמישהו קיבל החלטה ובגלל שהיא מורכבת שמים אותה בצד.

אמנון כהן: התחושה היא שאם לא מדברים ב-2011 ואין החלטה אחרת ובקשה לארכה לעוד שנה או שנתיים, לא משנה – אנחנו רוצים לדעת שהדברים מסודרים, מטופלים.

אמנון כהן: זה לוקח זמן, אולי צריך להביא מומחים מחוץ לארץ כי זה נושא חדש בשבילנו, אבל כאן נראה שיש כאילו נתק ובין 2010 עד 2013, שדיברנו, לא היה כלום.

<אבריאל בר יוסף: עם כל הכבוד, אדוני היושב-ראש, אני לא מקבל את זה.

<אבריאל בר יוסף: לא היה שום נתק, המשכנו את העבודה מ-2010 עד 2013.

<אבריאל בר יוסף: העבודה לא פסקה אפילו לרגע.

<אבריאל בר יוסף: גוף רציני כמו המל"ל, ובטח כמו הלוט"ר, זה שמוציא מכתב שזה הסתיים ב-2011 זה לא אומר שהעבודה פסקה בין 2011 עד 2013, עד שפתאום המבקר התחיל לבדוק אותנו.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו המשכנו לעבוד ברציפות - - -

אמנון כהן: אתם לא מתעדים כלום, לא כותבים כלום?

<אבריאל בר יוסף: הכל מתועד.

<אבריאל בר יוסף: הכל מתועד, גם הגשנו את כל הנתונים למבקר.

<אבריאל בר יוסף: אני לא רוצה להיכנס לזה, אני לא רוצה שהדיון יעבור לזה – מה נתתי ומה הם קראו ומה הם לא קראו.

<אבריאל בר יוסף: אני לא רוצה להיכנס לזה.

<אבריאל בר יוסף: לא הורדנו את הרגל מהגז אפילו לשנייה בכל הנושא.

<אבריאל בר יוסף: אני מדבר בשם המל"ל כרגע, שאנחנו אמונים לעשות את עבודת המטה לממשלת ישראל – לא הורדנו אפילו לרגע את הגז.

<אבריאל בר יוסף: זה שאומרים שהורדנו זה עדיין לא עושה את זה נכון.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו לא הורדנו, ולא בכדי אני אומר שהעבודה היתה קשה.

<אבריאל בר יוסף: מדובר פה ב-3 מיליארד שקל, מדובר פה בלהבחין – ואני רוצה לציין שאפילו בדיון הזה, בפתיח של משרד מבקר המדינה, אנשים עדיין לא מבינים מה ההבדל בין הגנה על המתקן לאבטחה על המתקן ולהגנה מרחבית.

<אבריאל בר יוסף: אלה דברים שונים לגמרי.

<אבריאל בר יוסף: למה אני אומר את זה?

<אבריאל בר יוסף: כי אפילו היום אנשים לא מבינים.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו לא מגנים על המתקנים, אנחנו מגנים על כל המרחב.

<אבריאל בר יוסף: זה הבדל מהותי, כי כשהתחלנו את העבודה חשבנו שאנחנו צריכים להגן רק על המתקן, מאבטחים את המתקן, ותוך כדי עבודה הבנו שאנחנו צריכים להגן על כל המרחב, אני מתאר לעצמי שמערכת הביטחון תציג לך את זה, אלה שני דברים שונים לחלוטין.

<אבריאל בר יוסף: עד היום, בפתיח של מבקר המדינה, ראיתי שלא מבינים את זה כל כך.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו מגנים על המרחב כולו, והתובנה הזאת היא תובנה שבאה עם הזמן.

<אבריאל בר יוסף: עשינו עבודה מאוד רצינית שלקחה זמן, גם עם משרד האוצר, בכל אופן צריך למצוא 3 מיליארד שקלים במצב תקציבי לא פשוט.

<אבריאל בר יוסף: אני מזכיר ליושב-ראש שבאמצע היו בחירות, לא היה תקציב מדינה.

<אבריאל בר יוסף: עבודת המטה שלנו הסתיימה בסוף 2012 וכתבנו את זה למבקר.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו, כמל"ל, סיימנו את העבודה והעברנו את זה לממונים עלינו.

<אבריאל בר יוסף: אחרי זה נכנסנו לתהליך של בחירות, היה קשה מאוד, לא היה תקציב מדינה.

<אבריאל בר יוסף: אני לא בא בטענה, כי זו טיבה של הדמוקרטיה.

<אבריאל בר יוסף: לחצנו ולחצנו, אבל אנחנו את עבודת המטה סיימנו.

אמנון כהן: מה אמרה עבודת המטה?

<אבריאל בר יוסף: עבודת המטה מדברת על הכל – איך מגנים, מגנים על המרחב, איזה אמצעים צריכים כדי להגן על המרחב, מה התקציב שיוקצב לזה מחוץ למסגרת תקציב הביטחון.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו מדברים פה על כסף שהאוצר צריך לשים מחוץ למסגרת.

<אבריאל בר יוסף: זה לקח הרבה זמן כדי לראות מאיפה מביאים את הכסף הזה.

אמנון כהן: אין השתתפות של היזמים?

<אבריאל בר יוסף: מייד אני אסביר.

<אבריאל בר יוסף: זה כלל את כל האמצעים, מה פרק הזמן שאנחנו חושבים שצריך לקחת על מנת להצטייד בזה, ודבר חשוב ביותר: מהרגע הזה כל האחריות על הגנת מרחב המים הכלכליים היא על מערכת הביטחון.

<אבריאל בר יוסף: בעינינו, מערכת הביטחון, כמו שהיא יודעת להגן והיא עושה את ההערכות שלה ומגנה על כל הגבולות של מדינת ישראל, ככה היא צריכה לדעת להגן גם על מרחב המים הכלכליים.

<אבריאל בר יוסף: זה תלוי מודיעין וזה לא בדיוק להגיד שזה לא מוגן, אני חושב שזה קצת קיצוני.

<אבריאל בר יוסף: יתרה מכך, צריך לעשות תיקוני חקיקה, משום שזה לא פשוט.

<אבריאל בר יוסף: אני לא רוצה להיכנס לזה כאן, כי הדיון הזה הוא דיון פתוח, לכל הנושא של מרחב המים הכלכליים.

<אבריאל בר יוסף: צריך לעשות גם תיקוני חקיקה.

<אבריאל בר יוסף: החלטנו שמערכת הביטחון תהיה הרגולטור בעניין הזה של האבטחה על המתקנים.

<אבריאל בר יוסף: פה אני רוצה לענות לשאלתך, אדוני היושב-ראש, בסופו של דבר יש פה שינוי.

<אבריאל בר יוסף: המל"ל המליץ לממשלה שבשונה מהרבה מאוד מקומות אחרים מערכת הביטחון תהיה הרגולטור איך היזם הפרטי אמור להגן על המתקן שלו.

<אבריאל בר יוסף: לכאורה מערכת הביטחון יכולה ללכת ליזם או למפעיל ולהגיד לו: אתה צריך א', ב', ג', ד', זה יכול להגיע למיליוני שקלים.

<אבריאל בר יוסף: לכן קבענו – כשאני אומר "קבענו" זה מכלול של דיונים – שעד רדיוס של 500 מטרים מהמתקן האחריות על האבטחה של המתקן היא על הזכיינים שמפעילים את המתקן.

<אבריאל בר יוסף: מי שאומר להם איך להגן זה מערכת הביטחון.

<אבריאל בר יוסף: צריך לעשות על זה תיקון, כי זה לא פשוט, אבל זה ייעשה וזה בעבודה.

<יוסי ביינהורן: זה עדיין לא מוסדר?

<אבריאל בר יוסף: זה בעבודה.

<אבריאל בר יוסף: זה יוסדר, ואם תרצו נוכל לתת סקירה איפה בדיוק זה עומד.

אמנון כהן: מעבר לזה?

<אבריאל בר יוסף: מעבר לזה אנחנו מדברים על הגנה על המרחב.

<אבריאל בר יוסף: מערכת הביטחון הציגה כמה אופציות להגנה על המרחב.

<אבריאל בר יוסף: אני מזכיר לכולנו שהתחלנו עם זה עם האבטחה.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו לא קיבלנו את התזה של האבטחה וביקשנו להגן על כל המרחב.

<אבריאל בר יוסף: ואז התחילו להגיע כמה אופציות.

<אבריאל בר יוסף: בחנו הרבה אופציות, יש אופציה אחת שלא בחנו כי חשבנו שהיא בלתי רלוונטית, והיא לתת לחברה אזרחית להגן על המרחב של המים הכלכליים של מדינת ישראל.

<אבריאל בר יוסף: זה כמו שאני אתן לחברה אזרחית להגן על השמים של מדינת ישראל.

<אבריאל בר יוסף: אבל היות שזה הגיע לשולחננו, בחנו גם את זה יחד עם משרד המשפטים, עם משרד התשתיות ומשרד הפנים והורדנו את זה מהשולחן, משום שזה דבר שהוא בלתי אפשרי.

<אבריאל בר יוסף: גם מבחינה חוקתית יש עם זה המון בעיות וזה לא ישים.

אמנון כהן: זה נכון, קיבלתם החלטה טובה.

<אבריאל בר יוסף: בזה הממשלה קיבלה את ההחלטה והנחתה את מערכת הביטחון ואת המל"ל לנסות להביא בעסקת G to G.

<אבריאל בר יוסף: Government to Government , לחתום על עסקה עם ממשלה זרה.

<אבריאל בר יוסף: כרגע זה נמצא בתהליך.

<אבריאל בר יוסף: אני רוצה לומר, וזה חשוב מאוד, שמי שכרגע אחראי על הגנת המרחב המים הכלכליים זה מערכת הביטחון, והיא עושה את זה עם האמצעים שיש לה.

<אבריאל בר יוסף: וכמו כל דבר בצבא, לא לכל דבר יש - אנחנו סומכים על מערכת הביטחון.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו אמורים לחזור לקבינט ולדווח לו סטטוס.

<אבריאל בר יוסף: אם ניכנס למהלך שנראה שהוא מפריע להלך התקין או למה שאנחנו חשבנו שצריך להיות – וצודק המבקר שזה אמור לקחת ארבע חמש שנים, כי זה פרויקט גדול מאוד – נחזור לקבינט.

<אבריאל בר יוסף: אני חייב לציין לטובה את משרד האוצר ואת מערכת הביטחון.

<אבריאל בר יוסף: לקח לנו המון זמן על מנת לחלק את התקציב, כי מדובר בהמון המון כסף, והיו ויכוחים לא קלים.

<אבריאל בר יוסף: משרד האוצר רצה לראות אלטרנטיבות, אנחנו רצינו לראות אלטרנטיבות, מערכת הביטחון הציגה אלטרנטיבה על מנת לראות איך אנחנו יכולים לייעל את האבטחה, איך אפשר להוזיל את המחירים.

<אבריאל בר יוסף: אם אתה שואל אותי, הלכנו פה על המינימום ההכרחי.

<אבריאל בר יוסף: אני אומר, הלכנו ממש על המינימום ההכרחי, כי אנחנו מדברים על מרחב עצום, כשמערכת הביטחון אומרת, ובצדק, שהיא צריכה לשהות במרחב 24/7, כי זה משהו שונה.

<אבריאל בר יוסף: אני לא רוצה להיכנס יותר מדי לפרטים של ההגנה, בגלל שזה שידור פתוח.

<אבריאל בר יוסף: אנחנו קיבלנו את זה, היו המון ויכוחים, ומבחינתנו זה יצא לדרך.

<אבריאל בר יוסף: זה יצא לדרך, הממשלה החליטה, ידענו שזה ייקח עכשיו הרבה זמן לממש את זה, כי צריך לבנות את הספינות האלה, לחתום על החוזים, לשים על זה חליפת לחימה ולשלוח אותם לים, אבל בינתיים מערכת הביטחון צריכה להגן על מרחב המים הכלכליים של מדינת ישראל.

אמנון כהן: איפה עומד המכרז?

<אבריאל בר יוסף: כרגע זה לא במכרז.

<אבריאל בר יוסף: כדי לקצר את לוחות הזמנים הקבינט הנחה אותנו לנסות ולהביא הסכם Government to Government, כולל השתתפות של מדינה זרה.

אמנון כהן: איפה זה עומד?

<אבריאל בר יוסף: כרגע עוד לא קיבלנו תשובה סופית מהם, יש עדיין מגעים.

אמנון כהן: אם לא תהיה תשובה משם?

<אבריאל בר יוסף: אז יצאו למכרז.

אמנון כהן: כמה זמן יש לנו בין החלטה שלהם לבין ההחלטה ליציאה למכרז?

אמנון כהן: אני רוצה לקיים דיון המשך, מעקב, שנדע פחות או יותר לכוון את עצמנו.

<אבריאל בר יוסף: אני חושב שצריך לתת לזה עוד שבועיים שלושה, כדי לראות אם הערוץ הזה יצבור תאוצה כזאת שנוכל להגיד לעצמנו שיש מים, שיש נפט, או שנגיד: אנחנו מאוד מצטערים, צריך לצאת למכרז בין-לאומי.

<אבריאל בר יוסף: הקבינט אפילו אמר: אל תחזרו אלי.

<אבריאל בר יוסף: אם הערוץ הזה לא עובד, תמשיכו ישר.

<אבריאל בר יוסף: עד כדי כך היינו מודעים לדחיפות של העניין הזה.

אמנון כהן: כלומר, בסביבות סוף החודש תדע פחות או יותר איפה עומד הערוץ הראשון ואז ממשיכים לערוץ שני.

<אבריאל בר יוסף: ברגע שהערוץ הראשון מיצה את עצמו, מערכת הביטחון יודעת מה לעשות.

<אבריאל בר יוסף: הם הכינו את כל המסמכים, הכל מוכן, ובלחיצת הגונג הם יוצאים למכרז בין-לאומי.

אמנון כהן: רק כדי שאני אדע – אחרי שמיציתם את זה והערוץ השני יוצא למכרז, כמה זמן עד שהציוד יהיה פה?

<יוסי ביינהורן: אני מציע לא להיכנס לזה, זה דיון פתוח.

<יוסי ביינהורן: בואו נגיד שזה ייקח שנים רבות.

<אבריאל בר יוסף: אני מציע שמערכת הביטחון תציג את זה.

<אבריאל בר יוסף: אני רוצה לדבר על עבודת המטה שהיתה, אבל היות שזה דיון פתוח אני לא רוצה להרחיב.

אמנון כהן: יש לנו ועדת משנה שהיא סגורה, ואם אתם חושבים שיש פה דברים שלא רוצים לחשוף או אפילו את הכשלים שלנו לאויב, אם יש דברים רגישים ביותר שאתם חושבים שזה לא הפורום המתאים, אפשר לקיים ישיבה סגורה.

אמנון כהן: מה שאפשר לדבר בפומבי – תדברו, מה שאתם חושבים שחשוב מאוד להגיד, כדי שאני, כיושב-ראש הוועדה, אדע שמטפלים בזה, או שיש לכם איזשהו קושי ואתם צריכים את הסיוע שלנו מול האוצר או מול משרד כזה או אחר, אנחנו עומדים לשירותכם, ואז נקיים ישיבה במסגרת ועדת המשנה, ישיבה סגורה שבה אפשר לחשוף יותר דברים.

<תמיר שניידרמן: הדוח הוא מסווג ולכן גם הדיון היה צריך להיות מסווג.

<יוסי ביינהורן: הדוח לא מסווג.

<יוסי ביינהורן: כל מה שהצגנו הוא פתוח.

<יוסי ביינהורן: יש חלק ממנו, לא גדול, שהוא מסווג, ואם נרצה לדון בו, כמו שאמר היושב-ראש - זה יהיה בוועדת משנה.

אמנון כהן: מה שאנחנו דנים עכשיו הוא בחלק הפתוח.

<אבריאל בר יוסף: אני רוצה לסכם.

<אבריאל בר יוסף: עם כל האילוצים שהיו בדרך, שנכנסנו פה לעולם חדש שמדינת ישראל לקחה על עצמה והטילה על מערכת הביטחון – אני חוזר ואומר, אנחנו מדברים על שטח שהוא יותר גדול משטחה של מדינת ישראל – עבודת המטה שהתחילה ב-2010 והסתיימה לקראת סוף 2012, שמביאה בסופו של דבר החלטה לממשלת ישראל, הוליסטית, שכוללת בתוכה את הכל, גם את תיקוני החקיקה, גם מה צריך לעשות, וגם איך צריך לעשות, וגם מטילה על מערכת הביטחון וגם על הסכום שצריך לבוא מגורמים שונים שמגיעים להסכמה אחרי דיונים רבים וקשים מאוד, אני חושב שבסופו של דבר פרק הזמן הוא סביר.

<אבריאל בר יוסף: ההחלטה שהתקבלה היא החלטה טובה מאוד ומערכת הביטחון יודעת מה תפקידה כרגע.

<אבריאל בר יוסף: כולנו מקווים שמהרגע הזה שהתקבלה החלטה כולם עושים – אני יודע לפחות על עצמנו - את המקסימום האפשרי, המקסימום האפשרי, כדי להביא את כל מה שאנחנו רוצים להביא על מנת לשפר את ההגנה, שיש גם היום.

<יוסי ביינהורן: אבריאל בר-יוסף נקט פה בביטוי אחד, שצריך להסיר אותו מהשולחן הזה – "בעיית הבנה".

<יוסי ביינהורן: אבריאל מנצל פה את העובדה שאנחנו לא מציגים פה את הדוח לפרטיו.

<יוסי ביינהורן: דיברנו גם על אבטחה מרחבית וגם על אבטחה של מאבטחים.

<יוסי ביינהורן: דיברנו על כל המושגים.

<יוסי ביינהורן: לא דיברנו על הגנה מלאה, דיברנו על חלקית, ולכן המושגים שאמרת בהתחלה הם פשוט לא מדויקים, גם אפרופו מה שאמרנו בפתיחה, בוודאי ובוודאי כשקוראים לעומק את הדוח.

<יוסי ביינהורן: לכן אני מבקש להעיר על זה.

<יוסי ביינהורן: הדוח מדבר בעד עצמו.

<יוסי ביינהורן: לעניין של לוח זמנים ותהליכי עבודת מטה – יכולים להיות חילוקי דעות, זה בסדר.

<יוסי ביינהורן: אנחנו, כמבקר המדינה, מציגים את הסבירות של העניין ובזה נגמר העניין.

אמנון כהן: נציג האוצר, נאמר לי שאתה מסתובב בכמה ועדות, אבל אני צריך את התייחסותך.

<רועי קונפינו: למעשה יש עכשיו שני דיונים שאני אמור להשתתף בהם.

<רועי קונפינו: אני אשמח אם תוכל לשחרר אותי.

אמנון כהן: אם כך, נשמע עכשיו את האוצר.

אמנון כהן: דווקא אמרו לי שיש שיתוף פעולה טוב בנושא הזה, אבל אני רוצה לדעת מה זה "טוב" ומה התקציב שעומד לרשות מערכת הביטחון, שגם כך יש לה חיסרון וגירעון ומפסיקים אימונים, ופתאום אתה מטיל עליהם עוד משימות.

אמנון כהן: הם יודעים לעשות משימות טוב, אבל צריך Money.

אמנון כהן: אמרו לי שיש תהליך לקשר עם שותף בין-לאומי, ואם לא - הכל יהיה מתקציב המדינה ולכן אתם צריכים לשפות אותם.

אמנון כהן: זה תקציב שצריך להיות מחוץ לתקציב הביטחון.

אמנון כהן: איפה אנחנו עומדים עם זה?

אמנון כהן: יש רצון טוב, מל"ל עשה את העבודה, משרד הביטחון עושה את העבודה, יוצא מכרז, אבל אם אין כסף – לא עשינו כלום.

<רועי קונפינו: ככל שאני יודע אין כרגע מגבלה תקציבית שמעכבת את הפרויקט, ויתקנו אותי אם אני טועה.

<רועי קונפינו: ככל שאני יודע, כרגע זו לא המגבלה.

<רועי קונפינו: היתה החלטת קבינט, אני מניח שזה כבר נאמר בדיון, שקבעה שיוקצה תקציב לנושא ההגנה על המים הכלכליים.

<רועי קונפינו: בעקבות החלטת הממשלה הזאת יש היערכות של מערכת הביטחון להוצאת מכרז בין-לאומי לרכש האמצעים הנדרשים לצורך ההגנה על המים הכלכליים.

<רועי קונפינו: ככל שאני יודע - מערכת הביטחון תוכל להתייחס יותר – הם נערכים כרגע להוצאת המכרז.

<רועי קונפינו: המכרז לא יצא, עד כמה שאני מבין, בשנת 2014, וגם אם הוא כן יצא – התקציב לא יידרש בשנת 2014, כי גם אם המכרז יצא השנה, עד שייבחר זוכה - - -

אמנון כהן: יש לי פה נתונים אחרים.

אמנון כהן: אמרו שבעוד כחודש זה צריך לצאת לדרך, אם לא מיצינו את הדבר האחר.

<אבריאל בר יוסף: לא שהמכרז לא יצא, לא תהיה חתימה עם זוכה.

<רועי קונפינו: מה שהתכוונתי להגיד הוא שגם אם המכרז יצא, ייקח זמן – חודשים, אולי שנה – עד שייבחר זוכה.

<רועי קונפינו: נניח שייבחר זוכה תוך שנה, בכל מקרה התקציב נדרש רק לאחר מכן.

אמנון כהן: למה ייקח שנים?

אמנון כהן: מה קרה?

<רועי קונפינו: לא, לא שנים - - -

אמנון כהן: אנחנו בעידן הגלובלי, רוצים מהר.

אמנון כהן: תן את הכסף ותראה איך הם עובדים מהר.

<רועי קונפינו: אני לא רוצה סתם להגיד, מערכת הביטחון תתייחס ותגיד בדיוק כמה זמן זה ייקח.

<רועי קונפינו: אני רק אומר שהמועד שבו צריך תקציב לא יהיה בשנת 2014.

אמנון כהן: מי אמר לך?

<רועי קונפינו: זו ההערכה שלי.

אמנון כהן: אם כך, תחכה פה, אני רוצה לשמוע את הצד השני, אני רוצה לדעת שזה סגור.

<רועי קונפינו: תחת ההנחה שזה לא בשנת 2014, יש מתווה לתקציב 2015 למערכת הביטחון, החלטת הממשלה קבעה גם שזה יהיה בנוסף למתווה.

<רועי קונפינו: זאת אומרת, במובן הזה, לשנת 2015 לא אמורה להיות בעיה.

אמנון כהן: אם יוצאים למכרז וכדי להזמין את ההזמנה צריך להוציא נניח 20% מהרכש כמקדמה?

<רועי קונפינו: אני לא רואה איך ברגע שיוצאים למכרז – תקנו אותי אם אני טועה – צריך לשלם מזומן או הרשאות להתחייב.

אמנון כהן: אני לא יודע אם זה מזומן, אולי איזושהי התחייבות כספית, משהו.

אמנון כהן: אתה חייב לשמוע את מי שמתעסק ברכש.

<שמוליק רויטר: אני מציע לא להיכנס לזה בשלב הזה.

אמנון כהן: אני רוצה לשחרר אותו.

אמנון כהן: אם תגיד לי שאין בעיה, אין מגבלה - - -

<אלדד שקד: מקורות הרכש קבועים בהחלטת הממשלה בחלוקה לשנים בינינו לבין משרד האוצר.

<אלדד שקד: זה מספק לטובת יציאה לרכש, וכל עוד יעמדו בהתחייבויות שנקבעו בהחלטת הממשלה, אין בעיה תקציבית.

אמנון כהן: אפילו אם נצטרך לעשות משהו ב-2014?

אמנון כהן: אפשר להסיט את זה בינתיים מפה לפה?

<אלדד שקד: אני אומר שהפריסה שקיימת בהחלטת הממשלה מספקת ליציאה לרכש.

אמנון כהן: בסדר גמור.

אמנון כהן: רועי קונפינו, אם אתה צריך ללכת למקום אחר, תלך.

אמנון כהן: תהיה זמין למקרה שנקרא לך שוב.

<אבריאל בר יוסף: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחזק.

<אבריאל בר יוסף: בהחלטת הממשלה יש טבלאות כיצד הכסף יינתן, הן מהאוצר והן ממערכת הביטחון עצמה.

<אבריאל בר יוסף: יש פריסה שאומרת – כרגע זה לא משנה – אם יהיה מכרז או אם יהיה משהו אחר זאת הפריסה שתהיה.

<אבריאל בר יוסף: היא לוקחת בחשבון – ולכן זה גם לקח הרבה זמן – אילוצים תקציביים הן של האוצר והן של מערכת הביטחון, אבל לא צריכה להיות בעיה לא ביציאה למכרז ולא עם צורה אחרת של התקשרות.

אמנון כהן: אתה יודע, יש לי כבר כמה שנים בבית הזה.

אמנון כהן: לפעמים מגיעים לישורת סופית ופתאום אין את הכסף, ואז זה נתקע לא חודש חודשיים, גם לא שנה שנתיים, ופתאום אין כלום.

אמנון כהן: לכן אני קצת מודאג כי זה נושא אסטרטגי וחשוב.

אמנון כהן: לכן, אם הדברים האלה סגורים פחות או יותר, השתכנעתי שאם הדברים מתקדמים מהר מדי ונצטרך כסף, יש איכשהו אפשרות לסדר את זה בתוך המערכת הגדולה שיש באילוצים הקיימים.

<אייל פייס: אני ראש מחלקת ארגון ותכנון בחיל הים.

<אייל פייס: כבוד היושב-ראש, הטיב המשנה לראש המל"ל לתאר את המענה שנקבע בהחלטת הממשלה, ולמעשה חילק אותה לשתי הגנות: ההגנה המרחבית שמוטלת על צה"ל – מדובר באמת בשטח גדול שהוא כפליים משטח מדינת ישראל; הפן הצר, הגנה נקודתית, שהיא באחריות החברות ומבוצעת על-ידן.

<אייל פייס: עוד סיכמה החלטה הממשלה, שהמענה שסוכם מבחינה תקציבית הוא באמת המענה המינימלי, אבל הסביר, לצרכים ולאיומים הקיימים.

<אייל פייס: בהתייחס להגנה המרחבית, עד להשלמה של ההצטיידות והפעלת התוכנית המלאה, צה"ל למעשה מבצע – כלומר, עם קבלת ההחלטה – באמצעים שעומדים לרשותו הגנה על המרחב עצמו ונותנים מענה סביר לאיומים הקיימים.

<אייל פייס: אני לא אכנס, מפאת סיווג הוועדה, לאיך אנחנו עושים את זה, אבל ההגנה באמצעים הקיימים כיום בצה"ל, המענה שניתן הוא מענה סביר וטוב.

אמנון כהן: באופן המרחבי, כן?

<אייל פייס: אנחנו נותנים מענה על כל המרחב על-ידי הכלים שיש לרשותנו.

אמנון כהן: לגבי ה-500 מטרים שדיבר עליהם המל"ל – כרגע זה על-ידי - - -

<אייל פייס: זה מבוצע על-פי החלטת הממשלה על-ידי החברות עצמן - - -

אמנון כהן: צה"ל מפקח?

<אייל פייס: למרות שעדיין לא הושלמה עבודת החקיקה, מבוצע שיח רציף אל מול החברות בהקשרים האלה.

אמנון כהן: אתם ערוכים?

<אייל פייס: זאת על מנת לוודא שהחבילה הכוללת, ההגנה הכוללת על כל המרחב מבוצעת כמו שאנחנו חושבים שצריך לעשות את זה וכמו שסוכם.

<אייל פייס: צריך לומר שפרט להגנה הקבועה שאנחנו מבצעים אנחנו מבצעים הערכות מצב עתיות, ובהתאם לסיכונים והאיומים שאנחנו מעריכים אנחנו מבצעים תגבור של החבילה הקבועה שאנחנו מבצעים.

<אייל פייס: חשוב לציין את זה.

<אייל פייס: במקביל, על מנת גם לקצר את המענה הסופי בגמר המהלך, אנחנו מבצעים כל מיני פעולות בניסיון להקדים חלק מרכש הציוד.

<אייל פייס: אנחנו נחכה שיסוכם מתאר לרכש כלי השיט, שאנחנו מבינים שהוא קורה בזמן הקרוב, על מנת שנוכל לזרז את החבילה הכוללת.

<אייל פייס: נקודה נוספת שעלתה פה היא סוגיית המאבטחים.

<אייל פייס: אנחנו מקבלים את ההמלצה של הדוח בהקשר הזה.

<אייל פייס: כרגע, במקביל לאחריות של משרדי ממשלה אחרים להפוך את האסדות למפעל חיוני, אנחנו מבצעים בחינה בתוך הצבא כדי לתת פתרון אחר לסוגיה הזאת.

אמנון כהן: כלומר, במידה ואלה יתגייסו, מה יעשו.

<אייל פייס: כן.

<אייל פייס: אנחנו בוחנים את האפשרות איך לתת מענה לדבר הזה במידה שהאסדות האלה לא יוגדרו כמפעל חיוני.

<אייל פייס: כרגע זה מבוצע במקביל.

אמנון כהן: איפה עומדת ההידברות שלכם שזה יוגדר כמפעל חיוני?

אמנון כהן: ואז, מה זה ייתן?

אמנון כהן: איש קרבי שעובד בחברת אבטחה פרטית והוא חייב להתגייס עכשיו, מה יקרה איתו?

<אייל פייס: במידה שהאסדות יוגדרו כמפעל חיוני, למעשה אותם אנשים שנמצאים על האסדות לא יידרשו להיקרא למילואים.

אמנון כהן: אבל אז יהיה חוסר בפלוגה שלהם.

<רביב מלאכי: זה לא כל כך מדויק.

<רביב מלאכי: לפחות ממה שאני יודע, רוב המאבטחים שנמצאים הם חייבי שירות מילואים ואני לא יכול לרתק אותם.

<רביב מלאכי: אם אני לא יכול לרתק אותם, זה אומר שעדיין אני בחוסר מהותי בסד"כ של מאבטחים.

<רביב מלאכי: אנחנו נתייחס לזה כשנצטרך, זה עדיין לא הגיע לפתחנו.

אמנון כהן: ההגדרה של "מפעל חיוני" באה לשולחנכם?

אמנון כהן: אתם בוחנים את זה?

<רביב מלאכי: משרד האנרגיה נמצא פה והם יתייחסו לזה.

<תמיר שניידרמן: אני ממשרד התשתיות הלאומיות - - -

אמנון כהן: אבל משרד הכלכלה הוא זה שמאשר את ההגדרה של "מפעל חיוני".

<תמיר שניידרמן: הפנייה באה ממשרד התשתיות למשרד הכלכלה.

<תמיר שניידרמן: כרגע, נכון לרגע זה, אותו יזם פרטי מסרב להיות מפעל חיוני.

אמנון כהן: למה, זה לא טוב לו? מה הבעיה?

<תמיר שניידרמן: לדעתנו הוא רק מרוויח מזה, ואני גם אסביר למה.

אמנון כהן: לא, אתה צריך לשכנע אותו, הוא איש עסקים.

אמנון כהן: אתה לא יכול רק להגיד לו שלדעתך.

<תמיר שניידרמן: כבר שמונה חודשים שאני מנסה לשכנע אותו, התשובה נכון להיום היא שהוא מסרב.

אמנון כהן: הבנתי, זה מותנה גם בהסכמה שלו.

<תמיר שניידרמן: הוצאתי פנייה לריאד אברהים, ראש מינהל החירום במשרד הכלכלה, למצות סעיף בחוק שאפשר לכפות עליו להיות מפעל חיוני אחרי שנבצע לו שימוע.

<תמיר שניידרמן: זה התהליך ונכון לאתמול קיבלנו תשובה ממשרד הכלכלה שהם יזמנו את החברה לשימוע.

<תמיר שניידרמן: אנחנו ננסה לנצל את הסעיף הזה בחוק לכפות עליהם להיות מפעל חיוני.

אמנון כהן: ואז מה יהיה?

<תמיר שניידרמן: אנחנו מסתכלים לא רק על עניין האבטחה, אלא גם על הנושא של רציפות תפקודית.

<תמיר שניידרמן: ברגע שמחלקת המדינה בארצות הברית תכריז על מצב חירום, העובדים האמריקנים ייקחו את הרגליים וייסעו לארצות הברית.

<תמיר שניידרמן: אנחנו רוצים שאותם עובדים ישראלים שהוכשרו – ויש עובדים ישראלים שהוכשרו למלא את מקומם של האמריקנים – יוכרזו עובדים חיוניים.

<תמיר שניידרמן: זה ייתן שני דברים: א.

<תמיר שניידרמן: יש סעיף בחוק שמחייב אותם להגיע לעבודה; ב.

<תמיר שניידרמן: הם יהיו מכוסים ביטוחית אם יקרה להם משהו.

אמנון כהן: אבל הוא מג"ד אצלי בצנחנים.

<תמיר שניידרמן: אני לא מדבר על האבטחה כרגע.

<תמיר שניידרמן: אני מדבר על אותם עובדי תפעול.

אמנון כהן: אני מדבר על אלה שצריכים להתגייס.

<תמיר שניידרמן: לגבי המאבטחים – ברגע שחיל הים קיבל אחריות, הוא יצטרך לעשות את התיעדוף הפנימי שלו איפה הוא שם את אותם לוחמים, או בחזית או על האסדות.

<תמיר שניידרמן: יש לו אחריות גם על החזית וגם על האסדות.

<תמיר שניידרמן: זה בידיים של חיל הים.

אמנון כהן: אז מראש הוא לא ייקח את אותו מג"ד - - -

<תמיר שניידרמן: אני אומר שהכרזה של אותן חברות אבטחה זה בידיים של חיל הים, הרי הוא "בעל הבית" על האבטחה.

<תמיר שניידרמן: הוא צריך להחליט איפה הוא שם את המאבטחים ואיזה רמת הכשרה.

אמנון כהן: לא הוא, חברה קבלנית עושה את זה.

אמנון כהן: הוא נותן רק את ההדרכה.

<תמיר שניידרמן: הוא עושה את התיעדוף, את החלוקה.

אמנון כהן: אבל הוא לא קובע את מי לקחת לעבודה.

אמנון כהן: זה חשוב מאוד, כי ברגע האמת, כשאני צריך אותו גם בחזית וגם להגן על זה, והוא מג"ד שם או טנקיסט או נהג טנק – אני צריך אותו והוא חסר לי, אז מה נעשה?

<גיא שמיר: אני חושב שאין כאן בעיה ממשית, ואני אסביר למה.

<גיא שמיר: בסופו של דבר צה"ל אחראי להגנת המרחב ולהנחיית אבטחת המתקנים.

<גיא שמיר: המאבטחים בפועל הם אנשים שעושים מילואים בצבא.

<גיא שמיר: במידה שהם יידרשו להתגייס לצבא בעת מלחמה, האחריות של צה"ל היא לקבוע את תו התקן של האנשים – מי הפיגורה שמבצעת את האבטחה – והוא יצטרך לתת פתרון לבעיה הזאת.

<גיא שמיר: זה במגרש שלו.

אמנון כהן: הבנתי את זה, אבל מה התכלס?

<גיא שמיר: סביר להניח שהוא לא ייקח את האנשים האלה, הרי הוא זה שמגייס אותם.

אמנון כהן: נמצא פה נציג של חברות הדלק או הגז?

אמנון כהן: איך זה שלא נמצאים פה?

<אבריאל בר-יוסף: אולי תספר ליושב-ראש איך זה עובד ב"ים תטיס", זה עובד כך כבר 20 שנה.

אמנון כהן: אבל אנחנו מתרחבים, ברוך השם.

אמנון כהן: יש הרבה.

אמנון כהן: דין מתקן אחד אינו כמו עשרה מתקנים.

אמנון כהן: גברתי, מנהלת הוועדה, אין פה אף נציג של חברות הגז?

אמנון כהן: כתוב לי פה שיהיו יוסי אבו, מנכ"ל "דלק קידוחים"; יגאל חסון; "נובל אנרג'י".

אמנון כהן: מה, לא אכפת להם?

אמנון כהן: אז אפשר להטיל עליהם הכל - מפעל חיוני, הכל.

אמנון כהן: אם לא אכפת להם, נטיל עליהם הכל.

אמנון כהן: אני מודאג.

אמנון כהן: אני בפרלמנט, הציבור שלח אותי לפה לראות שהכל בסדר.

אמנון כהן: כולכם מוכשרים, עושים עבודה מצוינת, אבל אני צריך לדעת שברגע האמת, כשיש תרחיש ויש איזשהו איום וצריך לגייס מילואים, אבל מצד אחר גם צריך לשמור על המתקנים החיוניים האלה, אתם יודעים להסתדר, שאתם יודעים להנחות את אותם גופים את מי לקחת כאנשי אבטחה, ואתה יודע ברגע האמת שכל מי שהוא לקח כאיש אבטחה אינו חיוני במקום אחר, כביכול הוא עושה את המילואים שלו פה, הוא מתגייס פה, הוא עושה את צו 8 שלו בתוך המתקן הזה.

אמנון כהן: אני צריך לדעת שלא בורח לי מישהו, שמצד אחד הוא מסכן לי פה כי הוא מוכשר מאוד בדבר הזה והוא יחידי, ומצד שני הוא חיוני במקום אחר, כי הוא מג"ד בצנחנים.

אמנון כהן: מג"ד בצנחנים לא יבוא להיות איש אבטחה, אבל אני מקצין.

אמנון כהן: כרגע אני רואה בלגאן.

<אייל פייס: אני אשלים ואומר שבסוגיה הזאת, כמו שגם הבנת, הנושא הזה טרם הוסדר.

<אייל פייס: הוא נמצא כרגע בתהליך.

<אייל פייס: אנחנו, בתוך הצבא, עושים בחינה לראות אם אנחנו יכולים גם בלי הגדרה של האסדות כמפעל חיוני לתת מענה לסוגיה הזאת.

<אייל פייס: כאמור, הנושא הזה טרם סוכם והוא נמצא בתהליך.

אמנון כהן: יש לך כיוונים כבר?

<אייל פייס: אין לנו כרגע כיוון סופי לאן אנחנו הולכים, יש לנו רעיונות ונוכל לעדכן על כך בהמשך.

אמנון כהן: כמה זמן לדעתך ייקח הנושא הזה של ההסדרה?

<אייל פייס: אני חושב שעד סוף השנה נוכל לתת מענה טוב.

<אייל פייס: נאמר בהערת ביניים, ואני רוצה להדגיש שהמענה הניתן הוא לא מענה מלא והוא לא מענה טוב, הוא מענה מוגבל וחלקי.

<אייל פייס: לא קפצנו קפיצת מדרגה אמיתית, כי לא התקדמנו הרבה מעבר למה שהיינו לפני חצי שנה, אבל המענה שניתן הוא מענה חלקי, מוגבל, בהתאם לאיומים הקיימים כרגע ולאמצעים שיש לנו כרגע.

<אייל פייס: באמצעים שיש לנו כרגע – אני מדגיש את זה – זה המענה שאנחנו נותנים.

אמנון כהן: המענה סביר או לא סביר?

<אייל פייס: אמרתי, מענה מינימלי, סביר.

<אייל פייס: חלקי ומוגבל.

<שמוליק רויטר: אני סגן ראש מינהל הרכש במשרד הביטחון, אחראי על הרכש של חיל האוויר וחיל הים.

<שמוליק רויטר: מזה שנתיים ויותר אנחנו עובדים במקביל לעבודה של המל"ל על פרויקט ספינות המגן, במטרה להתניע את תהליך ההתקשרות.

<שמוליק רויטר: אנחנו עובדים על זה יותר משנתיים.

<שמוליק רויטר: הפעילות מבוצעת באופן אינטגרטיבי עם כל הגורמים של צה"ל.

<שמוליק רויטר: היא החלה במרץ 2012 - - -

אמנון כהן: אנחנו כבר יודעים מה אנחנו רוצים, כן?

<שמוליק רויטר: כן.

<שמוליק רויטר: עוד הרבה לפני שהיתה החלטת קבינט, שבעצם היתה בנובמבר 2013, התחלנו את עבודת המטה עם צה"ל וידענו מה אנחנו רוצים.

<שמוליק רויטר: במהלך התקופה הזאת בחנו את כל האלטרנטיבות הרלוונטיות לבנות את הספינות במסגרת הסכמי שיתוף פעולה, לערוך מכרז בין-לאומי, קיימנו הרבה פגישות עם כל התעשיות והמספנות בעולם.

<שמוליק רויטר: משרד הביטחון היה ערוך להפצת המכרז כבר בנובמבר 2013.

אמנון כהן: אנחנו יכולים לייצר אותן "כחול לבן"?

<שמוליק רויטר: יש אפשרות.

אמנון כהן: למה לא לעודד את החבר'ה שלנו?

אמנון כהן: למה להוציא את הכסף בחוץ?

אמנון כהן: זה יותר יקר?

<שמוליק רויטר: אחת האלטרנטיבות בתחרות היא גם "מספנות ישראל".

<שמוליק רויטר: בנובמבר 2013 אישר הקבינט את הצעת המחליטים.

<שמוליק רויטר: הוא נתן הנחיות ללכת קודם כל למענק ואחר כך למכרז בין-לאומי, ואנחנו עובדים לפיו.

<שמוליק רויטר: לסיום, אני רוצה להגיד שאנחנו ערוכים להוציא לפועל את תהליך ההתקשרות באופן מיידי, מהרגע שתתקבל החלטה לאיזה כיוון הולכים, ואנחנו ממתינים להחלטה.

אמנון כהן: המל"ל אמר שעד סוף החודש תמוצה אופציה א' וניכנס לתהליך של אופציה ב'.

<שמוליק רויטר: מייד אחרי זה יצא מכרז בין-לאומי או שתהיה החלטה אחרת ללכת למקום אחר.

אמנון כהן: אני רוצה לשאול לגבי הלו"ז – אחרי שיצאת לדרך, לא משנה באיזו וריאציה, כמה זמן הציוד יהיה פה?

<שמוליק רויטר: אני מציע שלא נגיד את זה בפורום הזה.

אמנון כהן: הבנתי, בסדר.

אמנון כהן: תגיד לי אחר כך.

<שמוליק רויטר: המבקר יודע את זה.

<יוסי ביינהורן: כמה שנים.

<יוסי ביינהורן: הוא לא אומר כמה, אבל אומר כמה שנים.

אמנון כהן: כמה שנים?

אמנון כהן: וואי, וואי, וואי.

<שמוליק רויטר: לגבי הלו"ז – יש לנו לו"ז מוגדר, עם תהליך מסודר גם לאספקה וגם לתהליך של המכרז.

אמנון כהן: נציג משרד הכלכלה, אני מבקש שתשלים את התמונה.

<רביב מלאכי: אני רוצה להתייחס גם למה שאמר נציג חיל הים לעניין לוחות הזמנים.

<רביב מלאכי: אנחנו מבקשים לעשות את הבחינה והמיפוי של המאבטחים על המתקנים, לעניין חייבי שירות, התפקידים שלהם וכו', במשך שלושה חודשים, כפי שמשרד התשתיות הלאומיות העבירו אלינו.

<רביב מלאכי: אנחנו מבקשים לראות את כל העבודה שנעשית, כי בסוף בסוף אנחנו מגיעים לעתכ"א מילואים לעניין ריתוק משקי וכו', ואני שמח שיש את שיתוף הפעולה הזה.

<רביב מלאכי: אני חושב שזה יכול רק לעזור לנו, כשנצטרך להיאבק על כל אחד ואחד.

<רביב מלאכי: אדוני היושב-ראש, זה לא רק מג"ד, כי גם את הלוחם הכי פשוט הם לא משחררים.

אמנון כהן: בכוונה הלכתי לשם.

<רביב מלאכי: אני יודע.

<רביב מלאכי: אבל גם לוחם או מפקד טנק או כל תפקיד רגיל אחר, הם פשוט לא משחררים.

<רביב מלאכי: מאחר שאנחנו מדברים פה על סוגיה מאוד מאוד חשובה למדינה, אני חושב שכדאי שיהיה שיתוף פעולה - - -

אמנון כהן: בסוף לטנקיסט הזה לא תהיה עבודה, לא ייקחו אותו בגלל שהוא לוחם.

<רביב מלאכי: זה גם חלק מהעניין, אבל הצבא מתייחס לזה בצורה אחרת לגמרי.

אמנון כהן: איפה זה עומד?

<רביב מלאכי: מבחינתנו זה הגיע, קיבלנו את החומרים ממשרד האנרגיה, ואנחנו נעשה מיפוי כדי לראות על מה מדובר, על איזה חברות מדובר, מה ההיקף.

אמנון כהן: אל תשאל אותם, תטיל עליהם.

אמנון כהן: הם לא באו, לא אכפת להם.

אמנון כהן: תטיל עליהם מה שאתה חושב לטובת מיגון, לטובת ההגנה, הכל.

<רביב מלאכי: אדוני היושב-ראש, בשגרה אנחנו מעדיפים לעבוד בהסכמות, בשיתוף פעולה.

<רביב מלאכי: בסך הכל אנחנו מדברים על גופים שאמורים לפעול בחירום.

<רביב מלאכי: בשעת חירום, במלחמה, אנחנו לא רוצים להתעסק ב"גננת", במשמעת ואם תבוא או לא תבוא.

<רביב מלאכי: אני צריך שיגיעו, ושיגיעו עם כל כוח האדם שלהם וירצו לפעול.

<רביב מלאכי: זו דרך המלך.

<רביב מלאכי: אבל מאחר שמדובר פה במשהו אחר, אנחנו נלך להליך של כפייה, אבל לפני כן אנחנו נקרא להם לשימוע ונשמע את ההתנגדויות שלה, למה יש להם התנגדויות.

<רביב מלאכי: כפי שאמר תמיר שניידרמן, אני לא חושב שיש בעיה, לדעתי ההפך – תהיה להם אפשרות לרתק עובדים, מה שהיום, בשגרה, הם לא יכולים לעשות, ובחירום הם יוכלו לעשות את זה בצורה מסודרת.

<רביב מלאכי: נשמע אותם ונחליט.

אמנון כהן: תמיר, תשלים את הדברים.

<תמיר שניידרמן: לגבי הדוח – אני חושב שמדובר בדוח חשוב.

<תמיר שניידרמן: ישבנו עם משרד מבקר המדינה והעברנו לו את כל המסמכים.

<תמיר שניידרמן: אני חושבת שנעשית פה עבודה משותפת גם של הלוט"ר, גם של המל"ל, גם של משרד הבט"פ ומשרד הכלכלה לקדם את הדברים במקביל.

<תמיר שניידרמן: כמה דוגמאות: רישיון "לוויתן" – בתיאום עם משרד הביטחון הכנסנו סעיף ביטחון לתוך הרישיון שמחייב את היזמים הפרטיים; חוק הסדרת הביטחון – נמצאת פה היועצת המשפטית של משרד הבט"פ.

<תמיר שניידרמן: הצעת החוק הזאת קיבלה כבר את האישור של משרד המשפטים, צריכה לעבור להערות הציבור ואחר כך היא תוגש לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

<תמיר שניידרמן: הצעת החוק מדברת על הכנסת חיל הים בתוספת החמישית כגוף מנחה ואת בעלי החזקות כגופים מונחים; לגבי מפעלים חיוניים – יש תהליך מול משרד הכלכלה.

<תמיר שניידרמן: התהליך מתקדם.

אמנון כהן: מתי ייגמר הנושא הזה של שימוע?

<רביב מלאכי: אני מעריך שזה ייקח כחודשיים ימים.

<תמיר שניידרמן: אנחנו לא מוותרים בעניין הזה.

<תמיר שניידרמן: עדכון רישיונות ישנים – ביום ראשון היה דיון במשרד הביטחון ביחד עם אנשי תוא"ר.

<תמיר שניידרמן: אנחנו נלך גם למהלך של עדכון רישיונות ישנים, היינו להכניס סעיף ביטחון לרישיונות ישנים.

<תמיר שניידרמן: במקביל, ראש מינהל אוצרות טבע במשרד יוציא מכתב לבעלי הזיכיונות שחיל הים הוא הגורם המנחה.

<תמיר שניידרמן: במקביל, משנים את חוק הסדרת הביטחון, מתקנים את הרישיונות וגם מוציאים להם הנחיות, כדי שלא יגידו "אנחנו לא יודעים שחיל הים הוא הגורם המנחה".

<תמיר שניידרמן: לגבי הצטיידות – אני מדבר על הצטיידות של היזמים הפרטיים – בעדכון הרישיונות של "לוויתן" יוטל על אותו יזם פרטי להשקיע לא מיליונים בודדים ולא עשרות מיליונים, אלא יותר מ-100 מיליון שקלים בהצטיידות, זה כסף גדול, וזה בהתאם להנחיות חיל הים.

<תמיר שניידרמן: מה שחיל הים יגיד להם, זה מה שהם יעשו.

<תמיר שניידרמן: אני חושב שיש גם מנגנון – אני לא בטוח, אני צריך לבדוק את זה – של קנסות אם הם לא יקיימו את ההנחיות.

אמנון כהן: מי מפקח, חיל הים?

<תמיר שניידרמן: חיל הים הוא הגורם המנחה.

אמנון כהן: חיל הים יפקח שהם רכשו, בדקו, עשו?

<אייל פייס: הם מעורבים באופן מלא בתוך התהליך הזה, כפי שעלה פה בהתייחסות.

<אייל פייס: אנחנו נעשה בקרה על המימוש של ההנחיות שלנו ומי שיוכל להטיל את הסנקציות יהיה משרד התשתיות הלאומיות.

אמנון כהן: המיסוי מתחשב בזה שהם משלמים תמלוגים למדינה.

אמנון כהן: האם נלקח בחשבון שיש להם עוד הוצאות כאלה?

<תמיר שניידרמן: הם יציגו את זה כחלק מההוצאות.

אמנון כהן: אתה לא יכול שהם ישלמו עשר פעמים מס.

<תמיר שניידרמן: לא צריך רק להשמיץ את היזמים הפרטיים.

<תמיר שניידרמן: צריך לזכור שבמשך שנים היזמים הפרטיים אבטחו את המתקנים שלהם על חשבונם, לא על חשבון המדינה.

אמנון כהן: אמרתי את זה בהלצה, פשוט חשבתי שהם היו צריכים להיות פה, כדי שנשמע מה הקושי שלהם, איפה מטילים עליהם משהו שאולי לא הם צריכים לעשות, אלא המדינה צריכה לעשות.

אמנון כהן: אם הם לא באו, הם סומכים עליכם שאתם עושים עבודה מאוזנת.

<תמיר שניידרמן: עוד הערה אחת, כבוד היושב-ראש, מה שציין המשנה לראש המל"ל הוא תהליך ארוך.

<תמיר שניידרמן: זו הפעם הראשונה שחיל הים מוכרז כגוף מנחה.

<תמיר שניידרמן: עד היום הוא לא הוכרז כגוף מנחה והוא צריך ללמוד איך מנחים גופים פרטיים.

<תמיר שניידרמן: העסק לא פשוט ולכן גם בגלל זה העבודה לקחה הרבה זמן.

אמנון כהן: עבודה מבורכת.

אמנון כהן: המשרד לביטחון פנים, איפה אתם בפאזל?

<איילת לוי: כפי שנאמר כאן, בהתאם להחלטה ב'-53 קידמנו את תיקון החוק – חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים – שהשר לביטחון פנים הוא השר הממונה על החוק הזה.

אמנון כהן: זה תיקון החקיקה שדיברתם עליו?

<תמיר שניידרמן: כן.

<איילת לוי: זה תיקון שמכניס את צה"ל, בעצם את חיל הים, כגורם מנחה במים הכלכליים של מדינת ישראל, מכיוון שמשטרת ישראל שעד היום - - -

אמנון כהן: מתי יוסדר התיקון הזה?

<איילת לוי: כבר הופץ תזכיר, התקבלו הערות - - -

<קריאה: זה על שולחנה של ועדת הפנים.

אמנון כהן: לא, זה עוד לא הגיע לוועדת הפנים.

<איילת לוי: לא, לא, שני דברים שונים.

אמנון כהן: לא ראיתי את זה במליאת הכנסת.

אמנון כהן: זה עבר בקריאה ראשונה?

<איילת לוי: אדוני, מדובר בשני דברים שונים.

<איילת לוי: הוספת צה"ל וחיל הים לחוק להסדרת הביטחון כגורם מנחה זה תזכיר שהופץ להערות והתקבלו כבר הערות של מספר משרדים, וכרגע אנחנו בוחנים את ההערות.

<איילת לוי: ברגע שההערות יאושרו, אנחנו נעביר את זה לוועדת שרים לענייני חקיקה כטיוטת תזכיר, על מנת לפרסם את זה.

<איילת לוי: כמובן שברגע שהממשלה תחליט, זה יועבר לוועדת הפנים.

<איילת לוי: לגבי חזקות הנפט והגז, זה כבר תוספת לחוק להסדרת הביטחון.

<איילת לוי: זה לא תיקון חקיקה, אלא רק הוספת אותם גופים לתוספות של חוק הסדרת הביטחון.

<איילת לוי: זה כבר מונח על שולחנה של ועדת הפנים.

אמנון כהן: זה כבר הונח?

<איילת לוי: זה כבר הונח.

אמנון כהן: יושבת-ראש הוועדה יודעת שהיא צריכה לגמור את זה מהר?

<איילת לוי: יודעת, אפילו שלחנו לה מכתבים.

אמנון כהן: גם אנחנו נשלח לה.

אמנון כהן: העניין של גוף מנחה הוא חוק בנפרד, כן?

<איילת לוי: נכון.

<איילת לוי: מכיוון שמדובר בתיקון משמעותי בחוק, זה תזכיר נפרד.

אמנון כהן: זה ייגמר תוך חודשיים, שלושה?

<איילת לוי: אני מאוד מקווה.

<איילת לוי: כולם יודעים שזה חשוב וכולם נרתמים לעניין.

אמנון כהן: יפה.

אמנון כהן: נציג הגנת העורף, איפה הממשק שלכם פה?

<שאול דלאל: אין לנו ממשק למים כלכליים.

<שאול דלאל: הממשקים שלנו הם בכניסה של הגז לתוך הארץ, וכאן אנחנו כן מפקחים.

אמנון כהן: ואיך המצב שם?

<שאול דלאל: זה מטופל.

<שאול דלאל: יש פערים, ואנחנו ממשיכים.

אמנון כהן: המשרד סופח כבר למשרד הביטחון?

<שאול דלאל: ביום ראשון.

אמנון כהן: שיהיה בשעה טובה ומוצלחת.

אמנון כהן: נאי חושב שזו החלטה נבונה, החלטה חשובה, אלה דברים שצריכים להיות במקום אחד ולא צריך באילוצים פוליטיים כאלה ואחרים לחלק דברים אסטרטגיים, חיוניים, של מדינת ישראל.

אמנון כהן: הדבר מבשיל לאט לאט.

<גיא שמיר: אני רוצה להשלים דבר אחד שמתייחס למצב ההגנה.

<גיא שמיר: בביקורת התייחסו לכך שמדובר במענה חלקי.

<גיא שמיר: היה ידוע מראש שמדובר בתהליך מורכב, תהליך ארוך.

<גיא שמיר: היה ברור שמ-day one, ברגע שתתקבל ההחלטה, לא יתאפשר מתן מענה מלא שעלותו מיליארדים.

<גיא שמיר: לכן מדובר על תהליך מדורג.

<גיא שמיר: בסעיף 12 החלטה עצמה נאמר:

<גיא שמיר: עם זאת יובהר כי עד לקבלת החלטה, מוטלת על צה"ל האחריות - כלומר, מרגע קבלת ההחלטה כבר יש להם את האחריות – להגנה על הזירה הימית החדשה בסד"כ ובמשאבים העומדים לרשותו עד להשלמת ההצטיידות באופן מוגבל ובהתאמות הנדרשות ובכפוף להערכת מצב שוטפת.

<גיא שמיר: כלומר, המענה המלא יהיה בעוד חמש שנים ואנחנו הולכים בתהליך מדורג של נדבך ועוד נדבך ועוד נדבך.

אמנון כהן: תוך שנה וחצי נגיע לשם, בעזרת השם.

אמנון כהן: אל תגיד חמש שנים - - -

<גיא שמיר: זה התהליך, כי יש כאן הצטיידות.

אמנון כהן: בעזרת השם, תוך שנה וחצי הכל מושלם.

אמנון כהן: גם עכשיו יש מענה מצוין.

<גיא שמיר: בכל אופן, מדובר בתהליך מדורג ועד שלא יושלם המענה המלא אנחנו נמצאים במענה חלקי.

אמנון כהן: הכל יושלם והכל יהיה בסדר בסוף.

אמנון כהן: עד אז הקדוש ברוך הוא שומר על עמו ישראל.

אמנון כהן: אל תדאג.

אמנון כהן: עמותת "צלול", בבקשה.

<תומר מירז: אני מייצג את עמותת "צלול".

<תומר מירז: שאלו אותי למה אני נכנס לדיון הביטחוני.

<תומר מירז: קודם כל, עד לפני מה שנים הייתי בדיוק בצד השני, אז זה בסדר.

<תומר מירז: הייתי בחיל הים, ואני מכיר את זה לא רע.

<תומר מירז: דבר שני, אני דווקא כן רוצה לחזור לדיון הקודם שלך ולחבר כמה דברים שמאוד קשורים לפה.

<תומר מירז: הדיון פה היה מאוד פרגמטי ופרקטי לגבי כל הסוגיות של מי יכין מה ומתי, אבל יש שני דברים שהייתי מאוד מבקש שתוציא כקריאה: 1.

<תומר מירז: הקידום של חוק אזורים ימיים – גם לחיל הים ולכל מי שמתעסק בהגנה או באבטחה או בכל התהליכים של המים הכלכליים, החוק של האזורים הימיים קודם כל יקבע שיש בכלל מים כלכליים ואפשר לעשות בהם הרבה דברים.

<תומר מירז: גם לגופים האמונים על זה זה מאוד מאוד חשוב בשביל הרבה מאוד תקנות, חוקים והנחיות שהם יכולים או יוכלו להוציא בעתיד.

אמנון כהן: איפה זה תקוע כרגע?

<תומר מירז: כרגע זה בשיג ושיח בין כמה משרדים.

<תומר מירז: אני מאוד ממליץ לקדם את זה.

<תומר מירז: יש רצון של כל מיני גופים לתקוע את התהליך הזה, זה לא בריא.

אמנון כהן: אני לא יודע, אני לא מכיר את הסוגיה.

<תומר מירז: אני אומר את זה גם מהצד כארגון ירוק וגם מהצד של מי שהיה בעבר בצד השני.

אמנון כהן: אני צריך ללמוד את הסוגיה כדי לדעת מה לא טוב או טוב.

<תומר מירז: זה דבר אחד ואני מבקש שרק תצא קריאה.

<תומר מירז: הדבר השני, אני הולך לדבר על השלב הבא, כי זה מה שהיה בדיון הקודם, קביעה מערכתית של משרד מבקר המדינה.

<תומר מירז: הדוח של המשרד לא התעסק רק בזה, הוא התעסק גם במוכנות של המשרד להגנת הסביבה אם חס וחלילה תהיה דליפה או תקרית שתיצור דליפה ומה המוכנות הלאומית להגנה בפני זיהום ים ודברים כאלה.

אמנון כהן: זה דוח אחר.

<תומר מירז: אנחנו עדיין לא שם ולכן אני מבקש שתצא קריאה גם לזה.

<תומר מירז: התהליך שהיה בתחילת השבוע בו החוק, התלמ"ת, למעשה הודר מישיבת הממשלה בגלל סיבות כאלה ואחרות של ויכוחים פנימיים בין משרד האנרגיה למשרד להגנת הסביבה, לא מלמד טוב, זאת אחרי שכבר לפני שש שנים היתה החלטת ממשלה והכל חי.

<תומר מירז: למה אני מעלה את זה פה?

<תומר מירז: כי בראייתי, ואני מעריך שזה מה שיקרה, אם חס וחלילה תקרה דליפה או תקרית או תרחיש כזה, גם מערכת הביטחון תצטרך, מכיוון שהיא נמצא שם וכנראה גם תימצא שם, לתת איזשהו סיוע ראשוני או אחר בהשתלבות בזה.

<תומר מירז: החבר'ה אמורים להכיר את זה, אבל התפיסה המערכתית או ההוליסטית של הדבר הזה חייבת ללכת, ולא רק קידום בצד הביטחוני, שהוא מאוד מאוד חשוב, אבל שאר הדברים הם חשובים לא פחות כדי לתת תפיסה כוללת של הגנה.

אמנון כהן: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

אמנון כהן: אני רוצה לסכם את הדיון החשוב הזה.

אמנון כהן: כפי שציינו, כל הנושא של הגנת מתקנים ותשתיות להפקת גז ונפט בים הוא אחד מהנושאים החשובים והאסטרטגיים למדינת ישראל.

אמנון כהן: אנחנו מודים למשרד מבקר המדינה שנגע בנקודות חשובות והעלה את הסוגיות, הציף אותן, וכתוצאה מכך אנחנו רואים תזוזה והתקדמות.

אמנון כהן: אני רוצה לשבח את עבודת המל"ל, שריכזו והביאו – למרות שזה נושא חדש, חדש גם ברמה הבין-לאומית – לממשלה כדי שתקבל את ההחלטה הנכונה והטובה, ומאותו רגע אנחנו כבר במקום אחר.

אמנון כהן: תוך כדי אנחנו גם צריכים ללמוד, כי יש עוד דברים ועוד תרחישים שצריכים לקחת בחשבון, כפי שצוין כאן, שאם חס וחלילה, למרות שעשינו את הכל ויש פגיעה במקום ויש זיהום, זה יכול לחלחל לכל מיני מקומות וגם להגיע לחוף.

אמנון כהן: צריך לטפל גם בדברים האלה ולקחת את זה בחשבון בדיונים.

אמנון כהן: אני בטוח שאתם לוקחים את זה בחשבון, אבל צריך להרחיב.

אמנון כהן: אני לא מכיר את הנושא של חוק אזורים ימיים, אבל צריך לתת לזה את המחשבה.

אמנון כהן: יש דוח אחר שדיבר על זה ועסקנו בזה כאן.

אמנון כהן: לעניין תיקוני חקיקה ותוספות – אנחנו מבקשים ממשרד הבט"פ לעדכן את הוועדה איפה זה עומד, אם זה מתקדם, ואם יש קשיים גם להגיד לנו.

אמנון כהן: אנחנו יכולים לסייע במערכת הפוליטית, בכנסת, לקדם את זה.

אמנון כהן: אני מבקש שתעדכנו אותנו תוך 60 יום היכן זה עומד.

אמנון כהן: גם לגבי הנהלים – אני מבקש לכתוב ליושבת-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה על כך שהתקיים פה דיון ולבקש שתאיץ את החקיקות שעומדות על שולחנה בנושא הזה של ההגנה על מתקני הגז, הסמכויות וזה שרוצים לתת לחיל היום להיות הגוף המנחה.

אמנון כהן: אנחנו מבקשים לקבל על כך דיווח תוך 90 יום.

אמנון כהן: לעניין הקביעה של מפעל חיוני - אני מבקש ממשרד הכלכלה לדעת תוך 60 יום מה החליטו לגבי מפעל חיוני ומה זה אומר לגבי כל אותם אנשים שעובדים במתקן הזה.

אמנון כהן: כך לגבי המאבטחים, שחלקם יגויסו ואת חלקם יצטרכו לרתק.

אמנון כהן: הבנתי מחיל הים שעד סוף השנה יהיה לה מתווה.

אמנון כהן: אני מבקש לעדכן אותנו על כך.

אמנון כהן: לגבי מכרזים – הבטחתם שעד סוף החודש נדע אם ממשיכים במסלול א', ולאחר מכן ייכנס מסלול ב'.

אמנון כהן: אנחנו מבקשים לעדכן את הוועדה איפה זה עומד.

אמנון כהן: אני מבקש ממנהלת הוועדה לבדוק איפה זה עומד, כי לפי זה נקבע עוד דיון.

אמנון כהן: זאת אומרת, בהתכתבויות, במיילים ובטלפונים נדע איפה עומד כל דבר, ואם יש קושי ומשהו לא מתקדם, מנהלת הוועדה תשים את הנושא על סדר היום, דיון מעקב, כדי שנראה איפה יש עדיין כשלים, אם האוצר חזר בו פתאום מהבטחתו לתקציב, או שמישהו אחר חזר בו פתאום, או מפעלים שצריכים לשתף פעולה ואינם משתפים פעולה.

אמנון כהן: לא פעם אנחנו מהווים גשר בין הגופים, מטפלים, עוזרים ומסייעים.

אמנון כהן: אני מודה לכל המשתתפים בדיון, הישיבה נעולה.