ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 78, 2014-06-02 09:00

יואל רזבוזוב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נכין היום לקריאה שניה ושלישית את הצעת החוק הממשלתית להגדלת הסיוע לניצולי שואה.

יואל רזבוזוב: זה הוא חוק חשוב שייטיב עם ציבור הזכאים בקרב נפגעי השואה, כמו שאני אומר – יש הרבה קבוצות.

יואל רזבוזוב: חלק יגדיל את המענק השנתי לו זכאים נכי המלחמה בנאצים ונכי רדיפות הנאצים וכן את הקצבה הבסיסית שלהם.

יואל רזבוזוב: בנוסף, הוא ייטיב עם האלמנים ואלמנות שלהם, שעד עתה קיבלו קצבה רק במשך 36 חודשים, ומעתה יקבלו עד סוף חייהם.

יואל רזבוזוב: עומדת לרשותנו בדיוק שעה וננסה להספיק כמה שאפשר, אנחנו רוצים לסיים היום את הפרקים שמתייחסים לוועדה שלנו.

יואל רזבוזוב: לוועדה עברו כאמור סעיפים ג' ו-ד' הדנים בנכי המלחמה בנאצים ובנכי רדיפות הנאצים.

יואל רזבוזוב: כמו כן הועברה לוועדה הצעת החוק פרטית – הצעת חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון - תגמול לבן זוג של נכה שנפטר), התשע"ג-2013, ביוזמת חבר הכנסת דוד צור וקבוצת חברי כנסת.

יואל רזבוזוב: נבצר מחבר הכנסת דוד צור להגיע כך שתציג את ההצעה שלו חברת הכנסת יפעת קריב, ותבקש שהוועדה תמזג אותה עם הצעת החוק הממשלתית, תוך הצהרה שהמציעים מוכנים להתיישר עם הצעת החוק הממשלתית.

יפעת קריב: בשם חבר הכנסת דוד צור וקבוצת חברי כנסת אני מבקשת למזג את הצעת חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון - תגמול לבן זוג של נכה שנפטר), התשע"ג-2013, ובעצם אנחנו מתייחסים לכל נושא השאירים.

יפעת קריב: למעשה, כשבן זוג ניצול שואה נפטר, אנחנו רוצים שבן הזוג שלו ימשיך לקבל קצבה גם לאחר שלוש שנים.

יפעת קריב: מה שקרה עד היום, שהם קיבלו קצבה במשך שלוש שנים, ואז היא נפסקה בבת אחת.

יפעת קריב: המטרה היא בעצם לתת להם, עד יומם האחרון, איזשהו סכום של כסף, כי ברור לנו שהאנשים שבהם מדובר, שהם בני 80 ו-90 ובאמת מאד מבוגרים, לא יקבלו הכנסות נוספות, ואנחנו לא רוצים לתת להם איזושהי הרעה בתנאים בימים האחרונים.

יפעת קריב: רוצים לתת להם ביטחון כלכלי שירגיע אותם, כי זה יכניס באמת לאיזשהו סטרס ומצוקה מאד גדולה את אותם אנשים שיישארו בחיים.

יפעת קריב: לכן אנחנו מבקשים לעשות הצמדה להצעת החוק הזו כחלק מהחוק הגדול.

יואל רזבוזוב: אתם מוכנים להתיישר עם הצעת החוק הממשלתית?

יפעת קריב: כן, מוכנים להתיישר, והצעת האוצר מקובלת עלינו.

<מירב תורג'מן: אז הוועדה תצביע על המיזוג בהתאם לסעיף 84(ד) לתקנון הכנסת.

<דנה גורדון שושני: חברת הכנסת רינה פרנקל תצביע במקום חבר הכנסת ליפמן.

<מירב תורג'מן: אני רק אציין שהמיזוג הוא בכפוף, כמובן, לאישור ועדת הכנסת מיד בתום הישיבה נעביר פניה ליושב ראש ועדת הכנסת על מנת שיאשרו את המיזוג הזה.

<מירב תורג'מן: גם אציין שהנחת הצעת החוק תהיה, כמובן, בכפוף לאותו אישור שאנחנו מדברים עליו בנוגע למיזוג.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו מצביעים על מיזוג הצעות החוק.

יואל רזבוזוב: בעד – רוב

יואל רזבוזוב: תודה, הצעת המיזוג אושרה פה אחד.

יפעת קריב: תודה בעד האישור ולהגיד גם מילה טובה על כך שאנחנו מקיימים כאן את הדיון, היום, וכל הכבוד שהגעתם להסכמות בכלל, כי זה חוק מאד חשוב, והנושא של השאירים שעליו דיברנו עכשיו, הרבה מאד שנים ניסו להעביר אותו.

יפעת קריב: היו להם הרבה הישגים היסטוריים אבל זו ההתחלה.

יפעת קריב: אז – ברכות על כך.

יואל רזבוזוב: זו הצעת חוק מאד גדולה וצריך לברך הרבה אנשים שעמלו, וקשה, ויש צורך של דחיפות, ממש משתדלים, אני חושב שכולם התגייסו כדי להעביר את החוק הזה כמה שיותר מהר, כך שיציגו לנו את כל הסעיפים של החוק, אז רק למי שיש הסתייגויות – נדבר עליהן.

יואל רזבוזוב: ברכות נשאיר למקום אחר.

רינה פרנקל: אני רוצה לומר שזו באמת הצעת חוק מאד מאד חשובה, אלי ללשכתי הגיעו מספר פניות של אנשים שבאמת זקוקים לקצבה שקיבלו עבור בן הזוג, ופתאום הקצבה נפסקת, אז אני חושבת שזו הצעה מאד חשובה ואני מברכת על כך גם את הוועדה וגם את השר שאפשר להעביר את זה

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: חברת הכנסת לשעבר, קולט אביטל, יושבת ראש מרכז הארגונים של ניצולי השואה.

קולט אביטל: אין לי מה להגיד על הצעת החוק הזו.

קולט אביטל: יש לי להגיד אחר כך על נושא אחר, שלא כלול בחוק.

יואל רזבוזוב: אין בעיה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נתייחס בהמשך.

יואל רזבוזוב: עורכת הדין גליה מאיר מהרשות לניצולי השואה במשרד האוצר תציג את נוסח הצעת החוק הממשלתית.

<גליה מאיר  אריכא: הצעת החוק, שכוללת גם פרקים שיידונו בוועדת העבודה והרווחה, מהווה יישום של תכנית לאומית לסיוע לניצולי שואה שאושרה בממשלה ביום 27 באפריל, ובמסגרתה הוחלט על חבילת צעדים שכוללים, בנוסף להגדלת הסיוע לניצולי שואה שמוכרים כיום לפי החוקים השונים גם הרחבה של היקף הזכאים והכרה באוכלוסיות נוספות.

<גליה מאיר  אריכא: במסגרת פרקים ג' ן-ד' מוצע להגדיל את סכום המינימום לתגמול החודשי המשולם לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, וחוק נכי המלחמה בנאצים, מוצע לקבוע מענק שנתי לנזקקים מקרב הנרדפים ומוצע לקבוע תשלום לבני זוג של נכים שנפטרו, למשך כל החיים.

<מירב תורג'מן: את רוצה גם להסביר בכמה מילים מה ההסדר הכולל?

<גליה מאיר  אריכא: כן.

<גליה מאיר  אריכא: במסגרת פרקים ב' ו-ה' שיידונו בוועדת העבודה והרווחה יידונו שלושה צעדי סיוע עיקריים: האחד, השוואת זכויות ותנאים של ניצולי שואה יוצאי מחנות וגטאות שעלו לאחר 1.10.53, שזה מועד קובע בחוק נכי רדיפות הנאצים, לזכויות ולתנאים שניתנים לניצולים שמוכרים לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, שזה החוק העיקרי שמסדיר את הזכויות וההטבות לניצולי שואה.

<גליה מאיר  אריכא: כן מוסדר מתן מענק שנתי לניצולי שואה שלא מקבלים קצבה חודשית בשל הנרדפות שלהם מכל מקור שהוא, ושלמעשה עד היום לא זכו לסיוע ישיר מהמדינה.

<גליה מאיר  אריכא: בנוסף תידון החרגה של הקצבאות הניתנות לפי חוק נכי רדיפות הנאצים במבחן הכנסה שנערך על ידי המוסד לביטוח לאומי לצורך הזכאות לגמלת סיעוד.

יפעת קריב: אתם כבר נערכים ליישם את זה, נכון?

יפעת קריב: כי אנחנו מקווים להעביר את זה, כמו שאמר היושב ראש, בצעד הכי מהיר, חקיקה הכי מהירה שהועברה בכנסת.

יפעת קריב: מה שמאד חשוב זה היישום.

יפעת קריב: אז השאלה היא האם גם אתם, כרשות לניצולי שואה נערים ליישום, כי אין טעם שהחוק יעבור בלי יישום מהיר.

<גליה מאיר  אריכא: בהחלט, אנחנו כבר נערכים גם במקום שבו הזכאות מותנית בהגשת בקשה לקביעת זכאות, אנחנו נעשה הגעה, נשחר לפתחם של הזכאים הפוטנציאליים, באמצעות רשימות שנקבל גם מוועדת התביעות, נגיע לכל אותם זכאים פוטנציאליים ונודיע להם לגבי הזכאות שלהם.

יפעת קריב: זה המפתח, שהם יגיעו אליהם, ולא עכשיו אנשים יצטרכו לראות שהם עונים על החוק הזה, למשל.

יפעת קריב: אנחנו נבוא אליהם ונגיד להם שהם עונים על החוק הזה, ומגיע להם כך וכך.

<גליה מאיר אריכא: יש לנו הצלבות עוד לפני הצעת החוק, שעשינו עם משרד הפנים.

<גליה מאיר אריכא: בנינו מנוע, יש לנו מאגר של כל הזכאים הפוטנציאליים לפי כל זכאות, ואנחנו נגיע אליהם.

<גליה מאיר אריכא: צריך לציין שעם תוקף החלטת הממשלה יש זכאויות נוספות שלא מעוגנות בהצעת החוק ושיינתנו בעיקר לאוכלוסייה שתקבל, לאוכלוסייה שלראשונה תעוגן במסגרת הצעת החוק, ותקבל את המענק.

<גליה מאיר אריכא: הם יקבלו גם פטור מלא מדמי השתתפות עצמית, ברכישת תרופות מרשם שכלולות בסל שירותי הבריאות, וכן מימון טיפול פסיכולוגי למי שיזדקק לו וירצה בכך.

<מירב תורג'מן: נושא התרופות הוא כבר בביצוע?

<מירב תורג'מן: נחתמו הסכמים עם קופות החולים?

<גליה מאיר  אריכא: אנחנו עכשיו לקראת סגירה עם קופות החולים.

רינה פרנקל: מתי זה אמור להיות כבר, בפועל?

<גליה מאיר  אריכא: אני צריכה לברר עם הגורמים במשרד האוצר שמקדמים את הנושא.

יואל רזבוזוב: הבנתי.

יואל רזבוזוב: יש פה כוחות משולבים, גם האוצר וגם הכנסת.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים כאן מבחינת התשלומים, אני מאמין שכבר לקרת יולי ומבחינת התרופות הם עושים את הסגירות האחרונות, ואני מאמין ש - - -

רינה פרנקל: אנשים שלא קיבלו, למשל, והם חושבים שהם זכאים איך זה עובד?

<גליה מאיר  אריכא: אנחנו נפרסם, כמובן, ומעבר להגעה אישית לאנשים אנחנו כמובן נבצע פרסום לגבי הזכאויות החדשות בכל דרך אפשרית, דרך אמצעי התקשורת, באתר האינטרנט והכתובת היא כמובן – הרשות לזכויות ניצולי שואה במשרד האוצר, כל הפרטים נמצאים שם.

רינה פרנקל: ואז הם פונים לשם?

<גליה מאיר  אריכא: יש לנו מרכז מידע לאומי, שאפשר להתקשר אליו.

יפעת קריב: אני ממש מבקשת ממך, היושב ראש – שאנחנו נגיע אל האנשים, ושהאנשים לא יצטרכו להגיע אלינו.

יפעת קריב: אנחנו יודעים כמה קשה לניצולי השואה להבין את הצעת החוק הזו.

יפעת קריב: אני בטוחה שכל מי שיושב כאן בחדר יהיה לו מאד מורכב להבין את הצעת החוק.

יפעת קריב: אנחנו חייבים להגיע אליהם, זה ההישג הכי גדול שהיה לנו ביישום של הצעת החוק הזו.

יואל רזבוזוב: נרשם לפרוטוקול.

יואל רזבוזוב: אני מאמין שכל הצדדים, גם משרד האוצר, יעשו, גם הארגונים - - -

<גליה מאיר  אריכא: בהחלט, אני רוצה לציין שיש לנו לעניין הזה שיתוף פעולה של ועדת התביעות שמוכנה להעמיד לרשותנו את הרשימות.

רינה פרנקל: גם ועדת התביעות וגם ארגונים של ניצולי שואה - - -

יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו – החקיקה היא גדולה וחשוב שבאמת כולם יתגייסו, כמו שהתגייסנו להעביר את זה מהר.

יואל רזבוזוב: אין לנו הרבה זמן חברים, אנחנו צריכים להתחיל בהקראת הסעיפים.

<מירב תורג'מן: אני רק אציין ואומר שהתחילה המתוכננת של הצעת החוק בכל מקרה תהיה ה-1 ביוני, 2014, דהיינו אתמול, רטרואקטיבית, כך שגם אם החוק יאושר במליאת הכנסת ויפורסם במועד מאוחר יותר, עדיין מועד חישוב ההטבות יהיה ה-1 ביוני.

<גליה מאיר  אריכא: אני קוראת: "חוק להגדלת הסיוע לניצולי שואה (תיקוני חקיקה), התשע"ד–2014 פרק א': מטרה מטרת החוק 1.

<גליה מאיר  אריכא: מטרתו של חוק זה לקבוע הסדרים להגדלת הסיוע הניתן לניצולי שואה החיים בישראל".

<מירב תורג'מן: אני רק אציין ואומר שסעיף 1 למעשה מתייתר עקב הפיצול של הצעת החוק, שחלקה נידון בוועדת העבודה והרווחה וחלקה – כאן.

<מירב תורג'מן: אז הצעת החוק תיראה כתיקון לחוק נכי רדיפות הנאצים, עם תיקון עקיף לחוק נכי המלחמה, כך שלמעשה אין לנו צורך בסעיף המטרה.

<מירב תורג'מן: אז אני מבקשת מאדוני לא להצביע על הסעיף הזה, משום שאין בו צורך.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא מצביעים.

<גליה מאיר  אריכא: ממשיכה בקריאה: "פרק ג': תיקון חוק נכי רדיפות הנאצים תיקון חוק נכי רדיפות הנאצים 3.

<גליה מאיר  אריכא: בחוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז–1957‏ – (1) בסעיף 3, ברישה, במקום "שלושה" יבוא "כל";

<מירב תורג'מן: סליחה שאני קוטעת אותך.

<מירב תורג'מן: אנחנו נדון פסקה פסקה.

<מירב תורג'מן: תקראי פסקה, תסבירי וככל שיהיו הערות נדון, ואז נעלה להצבעה.

<גליה מאיר  אריכא: סעיף 3 לחוק נכי רדיפות הנאצים – כעיקרון מדובר בתיקון טכני.

<גליה מאיר  אריכא: סעיף 3 זה הסעיף שקובע מי הוא נכה הזכאי לתגמולים לפי החוק ובין היתר הוא מונה שני תנאים.

<גליה מאיר  אריכא: מאחר שהתנאי השלישי בעבר בוטל, מוצע להתאים את הנוסח כך שבמקום שייכתב "נתקיימו בו שלושה אלה" ייכתב – "נתקיימו בו כל אלה".

יואל רזבוזוב: אנחנו מעלים להצבעה.

יואל רזבוזוב: יש הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: אין הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: בעד – 2

יואל רזבוזוב: פסקה (1) אושרה.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (2) בסעיף 4, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) סכום התגמול החודשי המשולם לפי סעיף קטן (א) לא יפחת מ-2,200 שקלים חדשים.

<גליה מאיר  אריכא: "; סעיף 4 לחוק נכי רדיפות הנאצים קובע את גובה התגמול החודשי המשולם לפי החוק ואשר נגזר בכלל מדרגת הנכות של הניצול.

<גליה מאיר  אריכא: כיום, גובה התגמול המינימאלי לדרגת נכות של 25%, שהיא דרגת הנכות המינימאלית הנדרשת החוק, עומד על 1,825 שקלים.

<גליה מאיר  אריכא: בסעיף 3(2) אנחנו מתקנים את סעיף 4 לחוק נכי רדיפות הנאצים.

<גליה מאיר  אריכא: כפי שציינתי, זה הסעיף הקובע את גובה התגמול החודשי לפי החוק שנגזר מדרגת הנכות, כאשר הסכום המינימלי עומד על 1,825 שקלים.

<גליה מאיר  אריכא: פה מוצע לקבוע כי התגמול לא יפחת מסכום של 2,200 שקלים.

יואל רזבוזוב: אין הערות?

יואל רזבוזוב: אין הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: אני חושב שהסעיף מאד חיובי.

<מירב תורג'מן: עלתה השאלה אם לא צריך למדד את הסכום, מבחינת הצמדה למדד.

<גליה מאיר  אריכא: אני מציעה, בהקשר הזה, לעבור לפסקה שמדברת על כך, ואז תעלי את הנושא לדיון.

<גליה מאיר  אריכא: אז אני מציעה לעבור לסעיף 3(4).

<גליה מאיר  אריכא: שקובע: "בסעיף 4ה, בסופו יבוא "לרבות הסכום האמור בסעיף 4(א1)"; סעיף 4(ה) לחוק נכי רדיפות הנאצים קובע את סמכותו של שר האוצר באישור ועדת הכספים להעלות את שיעורי התגמול המשולמים לפי החוק.

<גליה מאיר  אריכא: במסגרת הזו מוצע להרחיב את סמכותו של שר האוצר בהעלאת שיעורי התגמול, כך שהיא תחול גם על סכום המינימום שהצענו לקבוע כעת על אותם 2,200 שקלים.

<גליה מאיר  אריכא: אני רק אציין שככלל, התגמולים לפי החוק מעודכנים כפי שמעודכנים התגמולים הניתנים לנכי צה"ל ואשר מוצמדים למדד שנקרא "מדד השירותים הקהילתי" שכולל דמי שקלול של כל תוספות השכר במשק, וזה מדד שהוא יחסית מדד מטיב ביחס, למשל, למדד המחירים לצרכן.

<מירב תורג'מן: טוב.

<מירב תורג'מן: אפשר להעלות להצבעה את פסקה (2) ואת פסקה (4).

יואל רזבוזוב: מי בעד?

יואל רזבוזוב: בעד פסקה (2) ו-(4) – 2

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: הסעיפים התקבלו פה אחד.

יואל רזבוזוב: עוברים לפסקה (3).

<גליה מאיר  אריכא: (3) אחרי סעיף 4ג1 יבוא: "מענק הטבות לנכה הזכאי לתגמול לפי הכנסה או לתגמול מוגדל לפי הכנסה 4ג2.

<גליה מאיר  אריכא: (א) לנכה הזכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה ולנכה הזכאי לתגמול לפי הכנסה ישולם, עד 10 בפברואר של כל שנה, נוסף על האמור בסעיפים 4א או 4ג1, לפי העניין, מענק הטבות שנתי בסכום של 2,000 שקלים חדשים; הסכום האמור יעודכן ב-1 בדצמבר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; לעניין זה – "מדד" – מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; "המדד הבסיסי" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום 1 בדצמבר 2014"; "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.

<גליה מאיר  אריכא: (ב) מי שהוחלט לגביו לפי סעיף 4א כי מתקיימים בו תנאי הזכאות לקבלת תגמול מוגדל לפי הכנסה או מי שהוחלט לגביו לפי סעיף 4ג1 כי מתקיימים בו תנאי הזכאות לקבלת תגמול לפי הכנסה, יהיה זכאי למענק הטבות שנתי לפי סעיף זה בעד התקופה שבה מתקיימים בו התנאים האמורים, החל ב-1 בינואר של אותה שנה שבה הגיש את הבקשה לקבלת תגמול מוגדל לפי הכנסה או תגמול לפי הכנסה, לפי העניין.

<גליה מאיר  אריכא: ;" בסעיף זה מוצע להוסיף זכאות למענק הטבות שנתי בסכום של 2,000 שקלים למקבלי תגמול לפי הכנסה, ותגמול מוגדל לפי הכנסה, שזה תגמול בחוק נכי רדיפות הנאצים שכולל רובד סוציאלי מיוחד, לנזקקים מקרב הנרדפים.

<גליה מאיר  אריכא: ככלל, בחוק יש תגמול עיקרי, שלא כפוף למבחן הכנסות, בנוסף יש תגמול מוגדל שכן כפוף למבחן הכנסות.

<גליה מאיר  אריכא: לאוכלוסייה הזאת מוצע להוסיף הטבה שעניינה, כמובן, בנוסף לתגמולים שניתנים להם, מענק הטבות שנתי.

<גליה מאיר  אריכא: בהתאם להחלטת ממשלה המטרה שבהוספת המענק הזה היא לתת, בין היתר, מענה ישיר, במקום הסיוע שניתן עד היום באמצעות ארגונים חוץ ממשלתיים, כגון הקרן לרווחת נפגעי השואה, סיוע שהיה מותנה עד היום בהגשת בקשות ובהמצאת קבלות, ופה מוצע לבטל את הביורוקרטיה ולשלם את המענק ישירות - - -

יפעת קריב: זאת אומרת שבמקום המענק שניתן עד היום דרך הקרן לרווחה, פעם בשנתיים, של 4,000, יקבלו כל שנה 2,000 אוטומטית.

<גליה מאיר  אריכא: אוטומטית, ישירות לחשבון הבנק.

יואל רזבוזוב: זה יידון בוועדת העבודה והרווחה.

יואל רזבוזוב: יש הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: אין, אז נעבור להצבעה על פסקה (3).

יואל רזבוזוב: בעד פסקה (3) – 2

יואל רזבוזוב: פסקה (3) התקבלה פה אחד.

<מירב תורג'מן: את פסקה (4) אישרנו קודם.

<מירב תורג'מן: נעבור לפסקה (5).

<גליה מאיר  אריכא: "(5) בסעיף 9, אחרי "תשי"ד–1954" יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה"; סעיף 9 לחוק מסדיר את הזכאות להגיש ערר על החלטה של ועדה רפואית שקובעת את דרגת הנכות, ערר בפני ועדה רפואית עליונה.

<גליה מאיר  אריכא: כיום, לפי התקנות, פרק הזמן להגשת ערר עומד על 30 יום.

<גליה מאיר  אריכא: מוצע להאריך ל-60 ימים.

יואל רזבוזוב: יש הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: בעד פסקה (5) – 2

יואל רזבוזוב: פסקה (5) התקבלה פה אחד.

יואל רזבוזוב: עוברים לסעיף הבא.

<גליה מאיר  אריכא: (6) בסעיף 9א, אחרי "משפטית בלבד" יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה"; סעיף 9א מסדיר את הזכאות להגיש ערעור על החלטה של ועדה רפואית עליונה בפני בית משפט מחוזי.

<גליה מאיר  אריכא: היום פרק הזמן עומד על 30 ימים.

<גליה מאיר  אריכא: מוצע להאריך את התקופה ל-60 ימים.

יואל רזבוזוב: אנחנו מצביעים.

<מירב תורג'מן: ככלל, אולי כדאי לציין שאתם מבקשים להאריך את כל המועדים, הן להגשת בקשה והן להגשת ערעור, מכך שבמקום 30 ימים יעברו 60 ימים.

<גליה מאיר  אריכא: נכון.

<גליה מאיר  אריכא: כך גם לגבי החוק הנוסף שלא יידון כאן, שיידון בוועדה הבאה – חוק להטבות לניצולי שואה.

<גליה מאיר  אריכא: אנחנו מאריכים את המועדים מ-45 ימים ל-60 ימים.

יואל רזבוזוב: יפה מאד.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: "(7) בסעיף 10(א), במקום "עם תום כל שנה מיום שנקבעה לאחרונה דרגת הנכות" יבוא "עם תום שישה חודשים מיום שנקבעה לאחרונה דרגת הנכות, או במועד מוקדם יותר אם אירעו נסיבות חדשות, הנתמכות במסמכים רפואיים, שיש בהן כדי להשפיע על דרגת הנכות של הנכה"; סעיף 10(א) לחוק כנוסחו היום מאפשר לניצול לדרוש לקבוע את דרגת נכותו מחדש, בתום שנה מהמועד שבו נקבעה לאחרונה דרגת נכותו.

<גליה מאיר  אריכא: מוצע כאן לקצר את פרק הזמן ולהעמיד אותו על חצי שנה או מוקדם יותר, אם הראו נסיבות חדשות שיכולות להשפיע על דרגת הנכות.

<עפרה רוס: זה מה שדיברנו ביום השואה.

<עפרה רוס: העליתם - - -

יפעת קריב: זה ממש סעיף חשוב ביותר.

יפעת קריב: גם תמיד אני אומרת: להקל עליהם, להקל עליהם, ולהכיר בדרגות כמו שצריך.

יואל רזבוזוב: אז אני מבין שאין הסתייגויות.

יואל רזבוזוב: זה סעיף חשוב מאד.

יואל רזבוזוב: אנחנו מצביעים.

יואל רזבוזוב: פסקה (7) התקבלה פה אחד.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (8) בסעיף 11א – (א) בסעיף קטן (א), בפסקה (1), במקום הסיפה החל במילים "ובכפוף לשינויים" יבוא "בתום התקופה האמורה תשולם לבן זוגו, כל עוד לא נישא, קצבה חודשית בסכום של 2,000 שקלים חדשים"; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) סכום התגמול המשתלם לפי סעיף קטן (א) לא יפחת מ-2,000 שקלים חדשים; סכום זה וכן סכום הקצבה החודשית המשתלם לפי פסקה (1) של הסעיף הקטן האמור יעודכנו בהתאם לשינויים שיחולו בתוספת היוקר בלבד."; סעיף 11א לחוק נכי רדיפות הנאצים הוא הסעיף שקובע הוראות לגבי תשלום תגמול לאחר פטירת הניצול.

<גליה מאיר  אריכא: הסעיף קובע שבמקרה שבו הניצול בחייו את התגמול הבסיסי העיקרי, שלא כולל את הרובד הסוציאלי, ישולם לבן זוגו למשך 36 חודשים את אותו התגמול בשיעור שהיה משתלם למנוח למשך 36 חודשים ממועד הפטירה.

<גליה מאיר  אריכא: פה מוצע להאריך את הזכאות ולקבוע אותה למשך כל החיים, באופן שישולם סכום של 2,000 שקלים מתום אותם 36 חודשים.

<גליה מאיר  אריכא: בנוסף, הסעיף קובע לגבי ניצול שהיה זכאי בחייו - - -

יפעת קריב: שיהיה ברור לפרוטוקול: זה לא רטרואקטיבית, זה רק מיום כניסת החוק לרישום.

<גליה מאיר  אריכא: מיום כניסת התוקף, אבל זה יחול לגבי נכים שנפטרו החל מ-36 חודשים שקדמו ליום התחילה.

יפעת קריב: זה מאד משמעותי, הנקודה הזו.

<גליה מאיר  אריכא: גם איש שנפטר במהלך שלושת השנים שקדמו ליום התחילה, הזכאות של בן הזוג - - -

יואל רזבוזוב: מה זה התוספת יוקר?

יואל רזבוזוב: דיברנו על מדד ו- - -

<גליה מאיר  אריכא: בעיקרון, תוספת יוקר זו הדרך שבה מעודכנת הקצבה כיום, ואנחנו לא שינינו מהעניין הזה.

<גליה מאיר  אריכא: מדברים פה על בני זוג של ניצולי שואה, שנפטרו.

<גליה מאיר  אריכא: המדד שעליו דיברתי קודם נוגע לתגמול שמשולם לניצול השואה עצמו.

יואל רזבוזוב: יש הסתייגויות?

<דנה גורדון שושני: פנתה אלינו גב' רונית מקובר, וציינה שחוק נירדפי הנאצים לוקה בחסר מבחינת ההגדרות שלו.

<דנה גורדון שושני: כתוב שם: אלמן או אלמנה יקבלו 36 חודשי קצבה.

<דנה גורדון שושני: "עליכם לעדכן את החוק לגבי הגדרה קטגורית של "אלמן" או "אלמנה" כיוון שיש ניצולים רבים שלא מתגוררים ביחד, חיים בנפרד, ואף גרוע מכך.

<דנה גורדון שושני: בפועל, כאשר ניצולת שואה נפטרת, ובעלה הופך להיות אלמן אוטומטית, גם אם לא התגורר בצוותא, הוא מקבל פרס מהמדינה, למעלה מ-200 אלף שקל בגין 36 חודשי קצבאות.

<דנה גורדון שושני: יש לשנות ולהוסיף בתעודה הציבורית של משרד הפנים ורישום "אלמן" ברישום מושג הקיים, אך לא נעשה בו שימוש.

<דנה גורדון שושני: עליכם להשוות את החקיקה לביטוח הלאומי – קצבת שאירים, שם מסייגים קבלת קצבת שאירים שזה עובר לפטירת האדם או האישה, באם בן או בת הזוג שלו ניהלו חיים משותפים כבני זוג ולא אם כתוב להם בתעודה "אלמן".

<דנה גורדון שושני: אתם מעוניינים לתת סיוע כספי, אבל אני מקווה שאתם לא רוצים במקביל גם ליצור עיוותים ולתת כספים לאלמנים או אלמנות פיקטיביים".

<דנה גורדון שושני: היא כותבת שהיא מדברת מניסיונה.

<עפרה רוס: אולי הניסיון האישי של הגב' מקובר, מי שפסק במקרה שלה - - היא, באמת, הודיעה לנו שאביה ואימה לא חיים יחד, ולא שילמנו אוטומטית לאבא, לבעל, לבן הזוג של הגברת מקובר - - -

<מירב תורג'מן: אם אפשר – פחות עם פרטים אישיים.

<עפרה רוס: נכון, סליחה.

<מירב תורג'מן: נכון, היא העלתה את זה, אבל אם אפשר עם קצת פחות פרטים אישיים.

<מירב תורג'מן: אבל זו סוגיה עקרונית של בני זוג ש - - -

<עפרה רוס: מה שרציתי להדגיש – שבמקרה הזה, בית המשפט פסק לשלם לבן הזוג.

<עפרה רוס: זאת אומרת, אנחנו, כאשר אנחנו יודעים, ואפשר להכניס את זה לחוק, אין לנו בעיה – כאשר אנחנו יודעים שהם לא חיים ביחד, ולא תמיד אנחנו יודעים, אבל במקרים שאנחנו יודעים, אנחנו - - -

יפעת קריב: אפשר להציע את זה כהסתייגות, ואז – כבדיקה והכי הרבה, נמשוך את זה.

יואל רזבוזוב: השאלה שאני מעלה כאן לדיון: האם זו לא עוד ביורוקרטיה שאנחנו נטיל על - - -

קולט אביטל: זה לא - - -

יפעת קריב: אם אתה רוצה, אני יכולה להציע את זה כהסתייגות, נבדוק את זה, ואז נוכל – או למשוך את ההסתייגות או לקבל אותה.

<מירב תורג'מן: הסתייגות שהיא – מה?

<מירב תורג'מן: להסדיר בחוק שהיא תיבחן?

יפעת קריב: הלא כל הרעיון של הסעיף הזה בא ואומר שאם שני בני זוג חיו ביחד, בבית, והיתה להם הכנסה בסך הכל של 5,000 שקלים, נניח, ואחד מבני הזוג נפטר, ההכנסה לא תרד פתאום ל – 3,000 שקלים כי האישה הרי לא תצא עכשיו לעבוד ותשלים את הסכום.

יפעת קריב: הוצאות הבית נשארות אותן הוצאות.

יפעת קריב: אבל אם הם באמת לא חיים ביחד, אז אין להם בעצם שום הוצאות משותפות.

יפעת קריב: בעצם, אם מישהו חי במקום אחר, שווה לעשות פה בדיקה קטנה.

יפעת קריב: אני מציעה להגיש את זה כהסתייגות – נבחן את זה היום, שבאמת הכסף הזה מועיל ומחזק את האדם שזה ניתן לו.

יפעת קריב: יכול להיות שאין שום קשר

<גליה מאיר  אריכא: לנו אין בעיה להוסיף - - -

קולט אביטל: בדיקת כתובת זו לא בעיה.

<מירב תורג'מן: השאלה היא אם באמת מדובר בבדיקת כתובת או בבחינה מהותית האם בני הזוג חיו וניהלו משק בית משותף.

רינה פרנקל: זה באמת ביורוקרטיה.

<מירב תורג'מן: השאלה היא – אם באמת כל אדם, כל מבקש בקשה, כל זכאי יצטרך היום לבוא ולהוכיח, אחרי שאותו בן זוג נפטר, האם הם חיו יחד.

<מירב תורג'מן: השאלה אם אנחנו באמת יוצרים פה איזשהו נטל מיותר.

<עפרה רוס: אני בעד למנוע, ככל שניתן, ביורוקרטיה מיותרת.

<עפרה רוס: אנחנו גם לא שוטרים.

<עפרה רוס: אם אנחנו יודעים – אנחנו לא משלמים.

<עפרה רוס: אפשר להכניס את הפסקה הזו לחוק – שאם ידוע - - -

יואל רזבוזוב: אם ידוע.

יואל רזבוזוב: תהיו יותר ערניים לשים לב.

יואל רזבוזוב: אבל לא להכניס עכשיו.

<מירב תורג'מן: יש פה עניין חוקי.

<מירב תורג'מן: מתוקף מה אתם לא משלמים כשאתם יודעים שהם לא ניהלו משק בית משותף?

<מירב תורג'מן: כי אם הוא אלמן או אלמנה הוא זכאי לקבל.

<עפרה רוס: אם בן או בת באים ואומרים לנו שההורים לא חיו יחד, אז זה משהו שכפי הנראה ידוע.

רינה פרנקל: ולא התגרשו?

<עפרה רוס: ולא התגרשו.

<מירב תורג'מן: אבל מתוקף מה אתם לא משלמים?

רינה פרנקל: אין הרבה מקרים כאלה, לדעתי זה סתם להקשות על החוק.

<מירב תורג'מן: אני לא מכירה את פסק הדין.

<מירב תורג'מן: השאלה מתוקף מה פסק בית המשפט - את אומרת שבית המשפט פסק שהאלמן לא יקבל - - -

<עפרה רוס: יקבל.

<עפרה רוס: לא אמרתי שלא יקבל, אמרתי בדיוק את ההפך.

<מירב תורג'מן: כי אין פה הסמכה חוקית, אין הסמכה חוקית.

<גליה מאיר  אריכא: החוק קובע – אישה, לרבות ידועה בציבור.

<גליה מאיר  אריכא: לכן, כל מי שרשום במשרד הפנים כבן זוג מקבל את התגמול הזה.

יפעת קריב: את יכולה לעשות את הבדיקה עם האוצר - - -הם לא נמצאים פה?

יפעת קריב: גיא הרמתי לא נמצא פה?

יפעת קריב: איך הם לא נמצאים פה?

<מירב תורג'מן: אין פה נציג מהאוצר?

<קריאה: הרשות היא מהאוצר.

<מירב תורג'מן: איפה נציג משרד המשפטים?

<מירב תורג'מן: אפשר לקרוא לו?

יואל רזבוזוב: אני מאמין שאם יש תצהיר ממקור מהימן שהם לא חיים ביחד, אז לפי אותו תצהיר אפשר לשלול.

רינה פרנקל: כל מקרה לגופו, אין צורך לשנות כאן משהו בחוק.

<גליה מאיר  אריכא: לא, לא, סליחה.

<גליה מאיר  אריכא: צריך לשנות בחוק, כי החוק קובע "...

<גליה מאיר  אריכא: אישה, לרבות ידועה בציבור", לכן, כל מי שרשום במשרד הפנים כבן זוג, אנחנו צריכים לשלם.

<גליה מאיר  אריכא: אם רוצים לקבוע אחרת צריך לתקן את החוק.

יפעת קריב: לגבי הנושא של בני זוג בנושא השאירים.

יפעת קריב: האם מתן קצבה לאחר שאחד מבני הזוג נפטר הוא מתן קצבה אוטומטית או שבאמת צריך לבדוק אם באמת בני הזוג ניהלו משק כלכלי ביחד וחיו ביחד.

יפעת קריב: כרגע החוק אומר – אוטומטית ואז אנחנו אומרים שיכול להיות שאין בכלל שום קשר, למרות שהם נשואים בתעודת הזהות כנשואים.

יפעת קריב: אנחנו לא יודעים מה לעשות.

יפעת קריב: השאלה האם להעלות על זה הסתייגות ולבחון או זה, או לאשר את זה כמו שכתוב בחוק.

<גליה מאיר  אריכא: החוק קובע שבן זוג זה "אישה, לרבות ידועה בציבור, כך שאני לא חושבת שיש פה מקום לפרשנות.

<שי סומך: אני חושב שעורכת הדין גליה מאיר היא המומחית לנושא.

<שי סומך: היא עוסקת בדברים האלה יום יום.

<שי סומך: הנושא לא נכלל בהצעת החוק הממשלתית ואני לא יכול להביע איזושהי עמדה אחרת.

<מירב תורג'מן: מבחינה רחבית, שי, אני סבורה, אולי, שיש איזושהי בעיה להסדיר דווקא במקום הזה את סוגית השאירים, סוגית האלמנים-אלמנות כשהם לא מנהלים משק בית משותף.

<מירב תורג'מן: יכול מאד להיות שאנחנו נוגעים פה בנקודה שתהיה לה השלכה רחבית.

קולט אביטל: אבל בסך הכל מדובר בציבור די מצומצם והמקרים האלה הם מקרים יוצאי דופן.

רינה פרנקל: נכון.

רינה פרנקל: בודדים לגמרי.

יואל רזבוזוב: אבל אין לך עילה חוקית לשלול מהם את הקצבה, לפי מה שבית המשפט קבע.

קולט אביטל: השאלה היא באמת האם צריך לתבוע וללכת על ביורוקרטיה מיותר, כאשר אני חושבת שלרשות יש בכל זאת את הגמישות הזו לבדוק את המקרים.

יואל רזבוזוב: הם יכולים לבחון, אבל אם הם בחנו וראו שזה נכון אין להם את הדרך שלא לתת את הקצבה.

<עפרה רוס: העמדה שלנו לחלוטין, היא שאנחנו לא משרד חקירות ואנחנו לא מתכוונים לנהל חקירות כאן.

<עפרה רוס: אפשר לתת לאלמנות פה עוד 2,000 שקל.

<עפרה רוס: אני לא חושבת שמישהו מתכוון כאן לנהל איזושהי חקירה נגד ה - - -

יפעת קריב: אז אם אנחנו מבינים שהמקרה שהוצג כאן על ידי מנהלת הוועדה – הוא מקרה אחד ויחיד, אז הוא מקרה יוצא מן הכלל.

יפעת קריב: תמיד יש יוצאים מן הכלל, אז בואו נישאר עם הכלל וניתן את זה לכולם כמו שהחוק אומר.

רינה פרנקל: לדעתי זה מקרים יחידים מאד, וצריכים לתת את זה לכולם כמו שזה, ולא להקשות עוד על אוכלוסייה כל כך מבוגרת ולבדוק אותם.

רינה פרנקל: איך?

רינה פרנקל: אין להם כוח לכל הדברים.

<תמי מרוז: היום, הגיל הממוצע של ניצולי שואה הוא 85.

<תמי מרוז: אני חושבת שזו אוכלוסייה שממעטת, במיוחד מעוטי ההכנסות שביניהם – מאד מאד מתמהמהים עד שמפרקים משק בית, וכל אחד חי מ-3,000-2,500 שקל.

<תמי מרוז: זה כל כך נדיר שחבל להתעכב על זה.

<תמי מרוז: יעלה למדינה יותר כסף לבדוק את זה, מאשר לתת ל-5 מקרים כאלה בשנה.

<תמי מרוז: זה גם משפיל.

<תמי מרוז: אם אנשים כאלה נפרדו, זה באמת כנראה מצביע על קשיים גדולים.

<תמי מרוז: זה לא cost effective אפילו לבדוק את זה.

יפעת קריב: אז ניצמד להצעה המקורית.

יואל רזבוזוב: אז נעלה את הסעיף הזה להצבעה, הצטרף אלינו חבר הכנסת זאב.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (9) בסעיף 17 – (א) בסעיף קטן (א), במקום "שלושים ימים" יבוא "שישים ימים"; (ב) בסעיף קטן (ח), במקום "שלושים יום" יבוא "שישים ימים".

<גליה מאיר  אריכא: סעיף 17 לחוק נכי רדיפות הנאצים מסדיר את הזכאות להגשת ערר על החלטת רשות מוסמכת, בפני ועדת עררים וכן את הזכות להגיש ערעור על החלטת ועדת עררים בפני בית משפט מחוזי עומדים היום על 30 ימים מיום מתן ההחלטה.

<גליה מאיר  אריכא: אנחנו מאריכים ל-60 יום.

יואל רזבוזוב: יש הסתייגויות?

<שרי ורדי: אני מהאגף לסיוע משפטי – ממונה ארצית לניצולי שואה.

<שרי ורדי: בסעיף 17 יש 30 יום ובנוסף, לוועדת הערר יש 14 יום נוספים.

<שרי ורדי: אז שתי אפשרויות – אחת, פשוט במקום 14 יום לתת 30 יום, כי גם כך הארכנו את האפשרות של הערעור, אז לתת לבית המשפט את האפשרות להארכה נוספת של 30 יום, או כמו שיש בחוקים אחרים – שכתוב: מנימוקים מיוחדים יש לבית המשפט שיקול דעת להוסיף ימים.

<גליה מאיר  אריכא: אין לנו התנגדות.

<גליה מאיר  אריכא: אני מציעה לקבוע את זה בכל זאת לתקופה מסוימת, ולא - - -

<מירב תורג'מן: אז במקום 14 יום יהיה - - -

<גליה מאיר  אריכא: יבוא 30 יום.

<גליה מאיר  אריכא: אז המשמעות היא שיש להם 30 ימים להגיש ערר ולוועדת הערר יש סמכות להאריך בעוד 30 יום.

<גליה מאיר  אריכא: יהיה כלומר 90 יום.

<גליה מאיר  אריכא: נשמע לי סביר.

<מירב תורג'מן: אז צריך להעלות את הסעיף להצבעה.

<מירב תורג'מן: כולל התיקון.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו מעלים להצבעה את הסעיף, עם תיקון מ-14 יום ל-30 יום.

יואל רזבוזוב: מי בעד?

יואל רזבוזוב: בעד פסקה (9)– רוב פסקה (9) התקבלה

יואל רזבוזוב: הסעיף התקבל.

יואל רזבוזוב: נעבור לסעיף הבא.

<גליה מאיר  אריכא: אנחנו עוברים לתיקון בחוק הבא.

<גליה מאיר  אריכא: הפרק הזה מעגן תיקונים בחוק נכי המלחמה בנאצים.

<גליה מאיר  אריכא: הוא כולל גם קביעת סכום תגמול מינימאלי לנכי המלחמה וכן קביעת זכאות לבן זוג של ניצול שנפטר לקבל את התגמול למשך כל החיים.

<גליה מאיר  אריכא: פרק ד': תיקון חוק נכי המלחמה בנאצים תיקון חוק נכי המלחמה בנאצים 4.

<גליה מאיר  אריכא: בחוק נכי המלחמה בנאצים, התשי"ד–1954‏ – (1) בסעיף 4א, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) סכום התגמול המשולם לפי סעיף קטן (א) לא יפחת מ-2,200 שקלים חדשים.

<גליה מאיר  אריכא: "; סעיף 4א לחוק נכי המלחמה בנאצים קובע את גובה התגמול החודשי שמשולם לנכה לפי החוק, ושנגזר מדרגת הנכות של הנכה.

<גליה מאיר  אריכא: כיום, גובה סכום המינימום שמשולם לדרגת נכות של 10%, שהיא דרגת הנכות המינימאלית, עומד על 433 שקלים.

<גליה מאיר  אריכא: מוצע לתקן ולקבוע כי סכום התגמול לא יפחת מ-2,200 שקלים.

<עפרה רוס: פה עשינו באמת שינוי מאד גדול.

<עפרה רוס: נכי מלחמה יש להם 10% נכות.

<עפרה רוס: זאת אומרת – פה זה ממש שינוי

יואל רזבוזוב: אנחנו נצביע על הסעיף.

יואל רזבוזוב: בעד סעיף 4(1)– רוב סעיף 4(1) התקבל

יואל רזבוזוב: תודה, התקבל.

יואל רזבוזוב: אנחנו עוברים לסעיף הבא.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (2) בסעיף 5, בסופו יבוא "לרבות הסכום האמור בסעיף 4א(ב)"; סעיף 5, לחוק נכי המלחמה בנאצים, שאותו אנחנו מתקנים, קובע את סמכותו של שר האוצר להעלות את שיעורי התגמולים.

<גליה מאיר  אריכא: מוצע להרחיב את סמכותו של שר האוצר כך שהיא תכלול גם סמכות להעלות את אותו סכום של 2,200 שקלים.

יואל רזבוזוב: יש הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: אין.

יואל רזבוזוב: אז נצביע.

יואל רזבוזוב: מי בעד?

יואל רזבוזוב: בעד סעיף 5(2) – רוב סעיף 5(2) התקבל.

יואל רזבוזוב: התקבל פה אחד.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (3) בסעיף 12א – (א) בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה לו ההחלטה"; (ב) בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה לה ההחלטה"; סעיף 12א זה הסעיף שמסדיר סמכות להגיש ערר לוועדה רפואית עליונה על החלטה של ועדה רפואית, וערר גם על - - כיום זה נקבע על 30 יום ומוצע להאריך ל-60 ימים.

יואל רזבוזוב: אם אין הסתייגויות נעבור להצבעה.

יואל רזבוזוב: מי בעד?

יואל רזבוזוב: בעד פה אחד.

יואל רזבוזוב: עוברים לסעיף הבא.

<גליה מאיר  אריכא: (4) בסעיף 12ב(א), בסופו יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה"; הסעיף הה מסדיר את הזכאות להגיש ערעור על החלטה של ועדה רפואית עליונה בפני בית המשפט המחוזי.

<גליה מאיר  אריכא: גם כאן מוצע להאריך את פרק הזמן ב-30 ימים ל-60 יום.

יואל רזבוזוב: הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: אין.

יואל רזבוזוב: מי בעד?

יואל רזבוזוב: בעד סעיף 5(4) – רוב סעיף 5(4) התקבל.

יואל רזבוזוב: תודה, התקבל פה אחד.

<גליה מאיר  אריכא: (5) בסעיף 13א – (א) בסעיף קטן (א), במקום הסיפה החל במילים "ובכפוף לשינויים" יבוא "בתום התקופה האמורה תשולם לבן זוגו, כל עוד לא נישא, קצבה חודשית בסכום של 2,000 שקלים חדשים"; (ב) אחרי סעיף קטן (ב1) יבוא: "(ב2) סכום התגמול המשתלם לפי סעיף זה לא יפחת מ-2,000 שקלים חדשים; סכום זה וכן סכום הקצבה החודשית המשתלם לפי סעיף קטן (א) יעודכנו בהתאם לשינויים שיחולו בתוספת היוקר בלבד."; כאן, בדיוק כמו בחוק נכי רדיפות הנאצים אנחנו מציעים להעמיד את הזכאות של בן זוג של ניצול שקיבל תגמול רגיל בחייו להמשיך לקבל את הקצבה למשך כל החיים כך שסכום הקצבה בתום 36 חודשים יעמוד על 2,000 שקלים.

קולט אביטל: אבל כבר דנו בזה.

<גליה מאיר  אריכא: עכשיו זה בחוק נכי המלחמה בנאצים.

<גליה מאיר  אריכא: גם בני זוג של נכי המלחמה בנאצים יקבלו את אותו הדבר.

ישראל חסון: תאמרי לי בבקשה, אם אני מבין טוב את הסעיף הזה, זה סעיף שמיטיב מאד ביחס, למשל לנכי צה"ל, ביחס לנפגעי פעולות איבה.

<גליה מאיר  אריכא: זה נכון.

ישראל חסון: פה באה מדינת ישראל ונותנת משהו שהוא הרבה הרבה מעבר למה שאנחנו נותנים לנכי צה"ל, קשים מאד, ול - - -

<גליה מאיר  אריכא: נכון.

<קריאה: אבל מדובר בסכום יותר נמוך.

קולט אביטל: יכול להיות שנכי צה"ל על פי התקדים הזה יוכלו להשיג את זה, גם כן.

ישראל חסון: אם מה שאת אומרת הוא נכון אני חושב שאנחנו מדברים פה על סעיף שהוא במונחים של מיליארדים.

<קריאה: ממש לא.

ישראל חסון: במיליארדים.

<גליה מאיר  אריכא: בל נשכח שמדובר באוכולוסייה מאד מבוגרת, שמצבה הבריאותי לא הולך ומשתפר, קבוצה סגורה והמונחים הם לא מיליארדים.

יואל רזבוזוב: זו סוגיה שלא מונחת כאן כרגע על השולחן.

יואל רזבוזוב: אנחנו נצביע, ואם יש קבוצה, כמו שאומרים - - -

ישראל חסון: אני שאלתי לצורך הבהרה.

ישראל חסון: אם אתם רוצים לאשר-תאשרו, אבל אני חושב שכדאי שנדע מה אנחנו מאשרים.

דב חנין: אנחנו יודעים היטב כי זה כתוצאה מפניות של אנשים שנמצאים במצוקה מאד קשה, כך כל הנושא הזה עלה.

ישראל חסון: אני מעדיף לא לומר את מה שאני חושב לומר בעניין הזה.

יואל רזבוזוב: טוב, נרשם לפרוטוקול, אנחנו יודעים שישנה בעיה, יש קבוצה שמקבלת פחות, קבוצה חשובה, ואני מאמין שאחרי זה אפשר - - -

ישראל חסון: אני מציע שהמחוקקים ידעו מה הם עושים, רבותיי.

יואל רזבוזוב: הם יודעים.

יואל רזבוזוב: בחוק הזה, כל סעיף למדו אותו לעומק.

דב חנין: אנחנו יודעים.

דב חנין: אנחנו מעורבים בסיפור הזה שנים.

יואל רזבוזוב: ואלה נציגי האוצר שיודעים בוודאות שיהיו לו השלכות.

יואל רזבוזוב: יש הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: אנחנו מעלים להצבעה.

ישראל חסון: אני מתנגד ומסתייג.

ישראל חסון: אני אגיש את ההסתייגות שלי.

<מירב תורג'מן: ההסתייגות היא לבטל את הסעיף?

ישראל חסון: כן.

<קריאות: - - -

ישראל חסון: אנחנו מפליגים בעניין הזה.

ישראל חסון: אין פה מבחן הכנסה, אין פה שום דבר.

ישראל חסון: כשאתם לוקחים אוכלוסיות מקבילות בעם ישראל שמונות לא פחות - - -

<תמי מרוז: האם יש אוכלוסיות מקבילות לניצולי שואה, בעם ישראל?

ישראל חסון: אני חושב שיש אוכלוסיות שחוו חוויה לא פשוטה לשם תקומת מדינת ישראל והם לא זוכים לזה, והם נמצאים גם כן מתחת לכמה קווים ואני חושב שאת הדבר הזה אי אפשר להניח בצד, כשאנחנו באים לדון בזה.

ישראל חסון: אז עיני לא צרה בשום דבר ממה שנותנים.

ישראל חסון: אני מציע שהמחוקקים יבינו מה הם עושים, והדבר הזה, אני חושב, שהוא ראוי מאד מאד לדיון ציבורי.

<תמי מרוז: ומד שני זה מוגבל פה ל-2,000 שקל לחודש.

ישראל חסון: יש אנשים שגם את זה לא זכאים לקבל.

<מירב תורג'מן: אז אדוני מבקש להגיש הסתייגות לבטל את הסעיף האמור?

ישראל חסון: כן.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

יואל רזבוזוב: מי בעד ההסתייגות?

יואל רזבוזוב: בעד ההסתייגות– 1

יואל רזבוזוב: ההסתייגות לא התקבלה.

יואל רזבוזוב: ההסתייגות לא התקבלה.

<מירב תורג'מן: אנחנו נביא את ההסתייגות למליאה.

יואל רזבוזוב: ועכשיו אנחנו מצביעים על הסעיף עצמו.

יואל רזבוזוב: מי בעד?

יואל רזבוזוב: מי נגד?

יואל רזבוזוב: נגד – חבר הכנסת חסון, בעד – כל השאר.

יואל רזבוזוב: בעד סעיף 5(5) - רוב

יואל רזבוזוב: הסעיף התקבל.

דב חנין: אם כך אני מבקש שתירשם הסתייגות הפוכה שלי שאומרת שהתחולה של הסעיף הזה תהיה שלקצבה הזו של 2,000 שקל יהיה זכאי כל אלמן או אמנה של ניצול שואה, לא רק אלה של ה-36 חודשים אחורה.

<גליה מאיר  אריכא: אז אתה מסתייג, למעשה, להוראת המעבר.

דב חנין: כן.

<גליה מאיר  אריכא: עוד לא הגענו אליה.

ישראל חסון: אני לא חושב שאתם מבינים מה שהוא אומר.

ישראל חסון: אני מציע לכם שתחשבו טוב על מה שהוא אומר.

<קריאות: - - -

יואל רזבוזוב: אז אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין.

יואל רזבוזוב: מי בעד?

יואל רזבוזוב: מי נגד?

יואל רזבוזוב: בעד ההסתייגות– אין

יואל רזבוזוב: ההסתייגות לא התקבלה.

יואל רזבוזוב: תודה, ההסתייגות של חבר הכנסת חנין לא התקבלה.

<מירב תורג'מן: ההסתייגות תובא למליאה.

יואל רזבוזוב: הסעיף אושר כמו שהוא, כנוסח הוועדה, ואנחנו ממשיכים לסעיף הבא.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: (6) בסעיף 14 –, (א) בסעיף קטן (א), במקום "תוך שלושים יום" יבוא "בתוך שישים ימים".

<גליה מאיר  אריכא: (ב) בסעיף קטן (ח), אחרי "משפטית בלבד" יבוא "בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה"; סעיף 14 לחוק מסדיר את הזכאות להגיש ערר על החלטה של ועדת עררים, את הזכות להגיש ערעור על החלטה של ועדה מוסמכת בפני ועדת עררים וערעור על החלטת ועדת עררים בפני בית משפט מחוזי.

<גליה מאיר  אריכא: מוצע להאריך את המועדים מ-30 יום ל-60 יום כשבעניין הזה אני מציעה להכניס פה גם את בקשה של הסיוע המשפטי ולהותיר בידי ועדת הערר סמכות להאריך את המועדים ב-30 יום נוספים, בדומה לחוק נכי רדיפות הנאצים.

<מירב תורג'מן: אז פסקאות (א) עד (ב) פלוס סמכות להאריך את המועדים עד 30 ימים, לוועדת הערר.

<מירב תורג'מן: בהתאמה לתיקון שהוועדה אישרה.

יואל רזבוזוב: מי בעד?

יואל רזבוזוב: בעד סעיף (6) - רוב

יואל רזבוזוב: הסעיף עבר.

<שי סומך: אנחנו רוצים להוסיף עוד סעיף לחוק, אז אנחנו מבקשים הפסקה של כמה דקות של הפסקה כדי להסביר ליועצת המשפטית את הנושא.

יואל רזבוזוב: אין לנו כרגע זמן.

<גליה מאיר  אריכא: זה נושא שעלה כרגע, לא דנו בו קודם.

<קריאה: הוא כן עלה.

<מירב תורג'מן: אני מצטערת.

יואל רזבוזוב: יש לנו מחויבות.

יואל רזבוזוב: הסעיף הזה עכשיו יפגע - - -

<גליה מאיר  אריכא: אם אני מבינה נכון, מדובר רק בהטבות נלוות שניתנות למקבלי הבטחת הכנסה, אשר כתוצאה מהעלאת תגמול המינימום ייתכן וייפגעו בצורה כלשהי בהשלמת הכנסה – הבטחת הכנסה שמקבלים, ורוצים לשמר להם את ההטבות הנילוות.

<גליה מאיר  אריכא: לנו אין התנגדות לזה, כמובן.

<אילנה שרייברמן: כדי שזה לא יפגע במי שהפסיק לקבל הבטחת הכנסה ועובר לקבל רק קצבת - - -

<עפרה רוס: צריך להבין שאדם שמקבל הבטחת הכנסה יש לו כל מיני הטבות.

<עפרה רוס: ברגע שמוספים את ה- 2,000 שקל יכול להיות שהוא לא מגיע לרף שזכאי להבטחת הכנסה, ואז יוצא שכתוצאה מזה,מצבו הורע - - -

דב חנין: אני רק רוצה להגיד דבר אולי עוד יותר מרחיק לכת.

דב חנין: המטרה של כל המהלך החשוב והגדול הזה הוא לשפר את המצב של האנשים אנחנו בשום מקרה לא רוצים לייצר מצב שבו, כתוצאה מזה שמישהו יקבל הטבות לפי החוק הזה, בשורה התחתונה, הוא בסופו של דבר- ייפגע.

דב חנין: ההערה של גברתי לגבי ההטבות הנלוות היא חשובה, אבל אני מוטרד מעבר לה.

דב חנין: היום, יכול להיות מצב שבו אדם, ברמה העקרונית, מקבל הטבה כי מצבו הוחמר.

דב חנין: הוא מקבל הטבה מכוח החוק הזה, אבל כתוצאה מהמהלך הזה הוא יקבל פחות כסף מהביטוח הלאומי, למשל, ובשורה התחתונה מצבו יהיה פחות טוב.

<עפרה רוס: אז אנחנו צריכים למנוע את זה.

<עפרה רוס: צריך להיות איזה שהוא סעיף שאומר שאם יווצר מצב שכתוצאה מהשינויים האלה יוצא, איפוא, שאחד מהאנשים נפגע, אז לא לתת לו להיפגע.

<אילנה שרייברמן: אדוני צודק.

<אילנה שרייברמן: ייצא מצב אבסורדי שבו יד אחת מעלה במקום אחד - - ויד שניה, אוצרית, מורידה במקום אחר.

<קריאות: - - -

יואל רזבוזוב: חייבים להכניס את התיקון הזה עכשיו.

יואל רזבוזוב: אז אנחנו מכניסים את התיקון הזה, חברים?

<מירב תורג'מן: אני רוצה לקרוא את הנוסח, ברשותכם, לראות שאכן מה שנאמר – אני אשמח אם הוועדה תוכל להסמיך אותי אחרי כן כדי לבחון את הסעיף, וככל שיידרשו התיקונים כדי להתאים להסדר שכרגע הוסבר כאן, אני אשמח לקבל את אותה הסמכה.

<מירב תורג'מן: "נכה שהפסיק לקבל גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980 או גמלת השלמת הכנסה לפי סעיף 9 להסכם בדבר מתן גמלאות זקנה ושאירים מיוחדות.

<מירב תורג'מן: ..." - איך אני יכולה לעגן הסכם בתוך החוק?

<שי סומך: הוא מעוגן כבר.

<שי סומך: זה הסכם לפי סעיף 9.

<שי סומך: יש התייעצות עם ועדת העבודה לפני שמאשרים הסכם כזה.

<שי סומך: זה לקצבת זקנה לעולים חדשים.

<מירב תורג'מן: "....

<מירב תורג'מן: עקב הגדלת התגמול לפי סעיף 4, ימשיך להיות זכאי להטבות נילוות, אלא אם כן חדלה הזכאות להטבה נילוות כאמור לפי הוראות הדין או ההסדר שמכוחן ניתנה.

<מירב תורג'מן: בסעיף זה: "הטבה נילוות" – הטבה או מענק שאיננה תשלום גמלה חודשית הניתנת למקבל גמלת הבטחת הכנסה מתוקף כל דין או הסדר.

<מירב תורג'מן: ב.

<מירב תורג'מן: ניצול שואה נזקק הזכאי להטבה נילוות לפי סעיף קטן זה, ואותו עניין שבתחומי ההטבה הנילוות, זכאי גם להנחה לפי כל דין או הסדר, יהיה זכאי להנחה בשיעור הגבוה מביניהן.

<מירב תורג'מן: בסעיף זה: "הנחה" – כהגדרתה בסעיף 15 לחוק האזרחים הוותיקים, התש"ע".

<מירב תורג'מן: יש לי שתי שאלות.

דב חנין: גם לי יש שאלה: תודה על הנוסח.

דב חנין: זה בהחלט פותר חלק מהבעיה, אבל לא את כל הבעיה.

דב חנין: אנחנו צריכים, לדעתי, אדוני היושב ראש, בנוסח כללי, שאני לא יודע לנסח אותו מבחינה משפטית, שאם יש מצב שבו ההטבות לפי החוק הזה מייצרות תוצאה שהיא פחות ממה שמגיע לפי חוקי הביטוח הלאומי, למשל, אבל גם חוקים אחרים, אז תחול ההטבה הגבוהה יותר.

<שי סומך: בדיון בוועדת העבודה בתיקון לחוק ההטבות יש כמה הוראות כאלה שנודעו בדיוק למטרה הזו.

<שי סומך: בוועדת העבודה יהיה דיון לגבי זה.

יואל רזבוזוב: ההערה התקבלה.

<גליה מאיר  אריכא: אנחנו מדברים על חוק נכי רדיפות הנאצים.

<גליה מאיר  אריכא: לא ראיתי פה התייחסות לחוק נכי מלחמה.

<שי סומך: עכשיו צריך תיקון דומה בחוק נכי מלחמה.

<גליה מאיר  אריכא: אז תצייני גם את זה.

<מירב תורג'מן: צריך תיקון דומה בחוק נכי המלחמה.

<מירב תורג'מן: מה קורה עם ההטבות של לפני 2003?

<מירב תורג'מן: זו סוגיה שעלתה בצוות של ועדת העבודה והרווחה.

<מירב תורג'מן: אין לזה רלבנטיות?

<שי סומך: הטבות נילוות הן הטבות שאדם זכאי להן, לא חשוב מכוח - - -

<מירב תורג'מן: לא חשוב ממתי הן או מכוח מה הן?

<גליה מאיר  אריכא: שאותו אדם זכאי להן.

<גליה מאיר  אריכא: זה יהיה הדגש.

<שי סומך: אלה הטבות מלפני 2003, הם בגיל העבודה, הם - - -

<מירב תורג'מן: אוקיי, ומה לגבי קבוצות האבחנה?

<מירב תורג'מן: אנחנו לא מייצרים כאן שום קבוצות שמקבלות הסדר מיטיב?

<שי סומך: יש הסדר מיטיב, אבל הסדר מיטיב כזה נעשה, למשל, לגבי עקרות בית שהוגדלה להן הקצבה, למשל, והן ניסו לקבל הטבות נילוות למרות שנשללה הבטחת הכנסה.

<שי סומך: היא נעשתה כאשר היתה הגדלה של קצבת זקנה בלי הגדלה מקבילה של הבטחת הכנסה.

<שי סומך: זאת אומרת, הסדרים כאלה הם כבר ידועים, והסיבה לייחד את הקבוצות האלה – כי הקבוצות האלה כבר התרגלו לקבל את ההטבות הנילוות, וכאשר מעבירים אותם מהסדר להסדר זה מוצדק לתת להם את ההטבות שהם התרגלו אליהם.

<מירב תורג'מן: אז אני שוב שואלת – ההסדר הזה יחול לגבי כל ציבור מקבלי ההטבות מכוח חוק נכי רדיפות הנאצים וחוק נכי מלחמה, ככל שהם נמצאים במעגל הבטחת הכנסה?

<שי סומך: והם עוברים, בגלל הגדלת ה - - -

<גליה מאיר  אריכא: שאבטחת ההכנסה שלהם עשויה להיות מושפעת כתוצאה מהעלאת תגמול המינימום.

יואל רזבוזוב: אז נצביע על התיקון – כולל ההסמכה לנסח את ההצעה בהתאם לעקרונות שעלו כאן.

יואל רזבוזוב: בעד הסעיף– רוב סעיף התיקון התקבל.

יואל רזבוזוב: תודה, הסעיף עבר.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה - פרק ו'.

<גליה מאיר  אריכא: פרק ו': תחילה, תחולה והוראות מעבר תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראת שעה 6.

<גליה מאיר  אריכא: (א) תחילתו של חוק זה ביום ג' בסיון התשע"ד (1 ביוני 2014) (להלן – יום התחילה).

<מירב תורג'מן: אני רק אומר שזה לא סעיף שפוצל והגיע אלינו, אבל הוועדה מבקשת להוסיף את התחילה בהתאמה להסדר שייקבע בוועדת העבודה והרווחה, שהתחילה תהיה ב-1 ביוני, 2014.

<גליה מאיר  אריכא: אני ממשיכה בקריאה: "(ב) לא תשולם ולא תינתן הטבה לפי חוק זה בעד התקופה שקדמה ליום התחילה.

<גליה מאיר  אריכא: (ו) הוראות סעיף 11א(א)(1) לחוק נכי רדיפות הנאצים כנוסחו בסעיף 3(8) לחוק זה והוראות סעיף 13א(א) לחוק נכי המלחמה בנאצים כנוסחו בסעיף 4(5) לחוק זה.

<גליה מאיר  אריכא: ..." – אני רק אומר שמדובר בהוראות שנוגעות לתגמול השאירים, שנוגעות לקביעת זכאותו של בן זוג להמשיך לקבל את הקצבה במשך כל החיים – הוראות אלו, "...

<גליה מאיר  אריכא: יחולו לגבי בן זוגו של נכה כהגדרתו בכל אחד מהחוקים האמורים, לפי העניין, שמועד פטירתו חל בתקופה שתחילתה 36 חודשים לפני יום התחילה ואילך".

<מירב תורג'מן: אז ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין תהיה לסעיף הזה, למעשה.

יואל רזבוזוב: אז יש הסתייגויות?

יואל רזבוזוב: אין.

יואל רזבוזוב: נצביע על סעיף התחולה.

יואל רזבוזוב: בעד הסעיף– רוב סעיף ו' התקבל.

יואל רזבוזוב: תודה, אושר.

יואל רזבוזוב: חברים, תודה רבה.

יואל רזבוזוב: זה היה דיון קצר וחשוב.

קולט אביטל: אדוני היושב ראש, אני מחזיקה אתכם בדיוק שתי דקות.

קולט אביטל: אמנם הדיון בנושא הזה כנראה יימשך בוועדת העבודה, כיוון שפוצל החוק, אבל כיוון שעבר תיקון מאד חשוב ומתחשבים פה בציבור של אלמנים ואלמנות שלא היו ניצולי שואה, אני חושבת שזה עוול מאד גדול שאנשים שעבדו עבודות כפיה, בעיקר ברומניה, וזה המקום היחידי, במחנות שלא הוכרו כי הם לא היו מחנות סגורים אלא פתוחים, שהנושא הזה לא כלול בחוק.

קולט אביטל: ב-2008 ישבנו בחדר הזה ואני הגשתי הסתייגות.

קולט אביטל: ההסתייגות הזו הועברה למליאה ושר הרווחה אז, חבר הכנסת יצחק הרצוג, התחייב בשם הממשלה שהממשלה תמצא לזה הסדר.

קולט אביטל: אני חושבת שהדבר הזה חייב להיכלל בחוק הזה, אל"ף, מכיוון שההתנגדות של האוצר היא התנגדות שמבוססת על כך שהם חוששים להשלכות רוחב, והם טוענים שיכול להיות זה יחול על עוד 80 אלף איש.

קולט אביטל: אני חושבת שזו איוולת וזה חוסר הכרת ההיסטוריה.

קולט אביטל: המקום היחידי שהיו עבודות כפיה זה ברומניה, זה ציבור שנשאר פעם אחר פעם מחוץ לחוק.

קולט אביטל: אז אני רוצה שיירשם, גם כאן בפרוטוקול, ואנחנו נעלה את זה כהסתייגות בוועדת העבודה.

קולט אביטל: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לכולם ובהצלחה.

יואל רזבוזוב: ישיבה זו נעולה.