הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 41, 2014-06-02 09:30

מיכל רוזין: בוקר טוב לכולם, תודה שהגעתם.

מיכל רוזין: אנחנו ממשיכים בבדיקה שלנו לגבי האכיפה והפיקוח.

מיכל רוזין: בשבועות האחרונים דנו באכיפה ובפיקוח שנגעו לכללי בטיחות בחקלאות ובבניין.

מיכל רוזין: היום אנחנו רוצים לדבר על הפיקוח והאכיפה על העסקה של עובדים זרים.

מיכל רוזין: בדיוק עכשיו התפרסמה סדרה חדשה – אני לא יודעת אם כולכם התוודעתם אליה – "כביש 90".

מיכל רוזין: אחד הדברים שאומרים שם – היום אולי נבדוק את האמירה אם היא נכונה – שצריך להתקנא בעובדים הזרים כי יש לגביהם פיקוח ואכיפה של נוהלי עבודה, לעומת עובדים פלסטינים.

מיכל רוזין: בשבוע שעבר התקיים פה דיון בכנסת – הוא גם פורסם, ודאי ראיתם – לגבי העובדים הפלסטינים בבקעה.

מיכל רוזין: אומרים שם בתכנית שצריך להתקנא בכל האכיפה לגבי עובדים זרים, כי יש אכיפה, יש פקחים והכל מתנהל כראוי.

מיכל רוזין: אנחנו פה כדי לבדוק את הדברים אם אכן הם מתקיימים כראוי.

מיכל רוזין: אני רוצה להתחיל בסקירה של החוק.

מיכל רוזין: היועץ המשפטי של הוועדה, עו"ד איתי עצמון, יעשה לנו סקירה קצרה לגבי החוק, לגבי הסמכויות השונות של המשרדים השונים.

מיכל רוזין: אני חושבת שזה חשוב, כדי שנדע לבדוק אחר כך מה נעשה בשטח.

מיכל רוזין: נטע משה מהמינהל והמחקר של הכנסת תלמד אותנו לגבי הנתונים ומה קורה בשטח.

מיכל רוזין: איתי, נתחיל איתך.

מיכל רוזין: בבקשה.

<איתי עצמון: לפני שאני אפתח בסקירה, אני רוצה להבהיר שלא מדובר על סקירה כוללת שכוללת את כל פרטי הפרטים של החוק.

<איתי עצמון: כמובן מדובר על עיקרי הדברים.

<איתי עצמון: אני אשתדל להביא את עיקרי הדברים לפי החוקים השונים שמסדירים את התחום וסמכויות הפיקוח והאכיפה שקיימות לכל גוף.

<איתי עצמון: החוקים הרלוונטיים ביותר הם חוק עובדים זרים, חוק להגברת האכיפה של דיני עבודה.

<איתי עצמון: ישנה רלוונטיות כמובן גם לחוק הכניסה לישראל, כיוון שהוא החוק שמסדיר את אישורי הכניסה ואת השהייה בישראל של עובדים בישראל.

<איתי עצמון: למעסיק אסור להעסיק עובד זר שאינו עומד בתנאי חוק הכניסה לישראל, כלומר יושב בישראל בניגוד להוראות החוק.

<איתי עצמון: חלוקת הסמכויות בין משרדי הכלכלה והפנים לפי חוק עובדים זרים – אני אומר כרגע בחיתוך גס – היא לפי מהות ההוראה.

<איתי עצמון: ההוראות שעניינן זכויות בעבודה, תנאי העסקה במובן שנוגע לזכויות בעבודה הן בסמכות משרד הכלכלה.

<איתי עצמון: לעומת זאת, כל ההוראות שעניינן היתרי העסקה הן בסמכות משרד הפנים.

<איתי עצמון: זה החיתוך הגס.

<איתי עצמון: הדבר הזה בא לידי ביטוי בשני היבטים.

<איתי עצמון: בעקבות תיקון מספר 12 לחוק שנכנס לתוקף במארס 2010, נקבעה חלוקת סמכויות ברורה בין שני המשרדים.

<איתי עצמון: קודם כל, לעניין זהות השר הממונה על ביצוע החוק, כאשר המשמעות המשפטית של התיבה הזאת, מעבר לסמכות להתקין תקנות, היא גם אחריות מיניסטריאלית כוללת.

<איתי עצמון: אם חלילה ישנו איזה שהוא כשל, יש כתובת אחת בממשלה, יש שר שהוא אחראי, הוא מופקד על אותו תחום.

<איתי עצמון: היבט נוסף הוא סמכויות הפיקוח.

<איתי עצמון: לכל שר יש סמכות למנות מפקחים מבין עובדי משרדו שיפקחו כל אחד לפי תחום המשרד הרלוונטי הנוגע בדבר.

<איתי עצמון: לגבי סמכויות הפיקוח נקבעה חלוקת סמכויות ברורה.

<איתי עצמון: לצידה יש סמכות מקבילה לגבי חלק מהתחומים.

<איתי עצמון: לפני שאני אדבר על הסמכות המקבילה, אני רק אתן דוגמה מבחינת תחומי האחריות.

<איתי עצמון: כפי שציינתי, משרד הכלכלה מופקד על זכויות בעבודה.

<איתי עצמון: אני מדבר על חובות מעביד להתקשר עם עובד בחוזה עבודה, לרבות הפרטים שייכללו בחוק הזה.

<איתי עצמון: חובת מעביד להסדיר ביטוח רפואי, להסדיר מגורים הולמים.

<איתי עצמון: כל הנושא שנוגע לניכויים אסורים משכרו של עובד זר, הן לפי חוק עובדים זרים והן לפי חוק הגנת השכר, הוא בסמכות משרד הכלכלה.

<איתי עצמון: כמובן שיש עוד.

<איתי עצמון: אני לא אוסיף ואפרט.

<איתי עצמון: משרד הפנים, רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול אחראית, כפי שציינתי, על נושא ההיתרים, כלומר העסקת עובד זר ללא היתר העסקה או בניגוד לתנאי היתר.

<איתי עצמון: זה נושא שהוא בסמכות משרד הפנים.

<איתי עצמון: יש העסקת עובד זר שאינו רשאי לעבוד בישראל לפי חוק הכניסה לישראל, כפי שציינתי.

<איתי עצמון: ישנם כאמור תחומים נוספים.

<איתי עצמון: הסמכות המקבילה קיימת ב-4 תחומים: העסקה ללא ביטוח רפואי, אי העמדת מגורים הולמים, אי החזקת מסמכים, כגון חוזה עבודה מתורגם במקום העבודה ומסמכים נוספים שנקבעו בתקנות, ואי הפקדת מלוא כספי הפיקדון עבור העובד הזר בקרן לעובדים זרים או בחשבון בנק נפרד.

<איתי עצמון: אלה נושאים שלגביהם ישנה סמכות מקבילה לכל אחד מהמשרדים.

<איתי עצמון: ישנם יתרונות וחסרונות לסמכות מקבילה.

<איתי עצמון: אני חושב שהיתרון על פניו הוא יתרון ברור.

<איתי עצמון: מספר המפקחים שרשאים לאכוף את קיום אותן הוראות הוכפל.

<איתי עצמון: יש שני משרדים שאוכפים את אותן הוראות.

<איתי עצמון: החיסרון הוא, וזה אני מניח דבר שנצטרך לשמוע בישיבה, הוא אם קיים איזה שהוא נוהל עבודה פנימי בין המשרדים שמסדיר איך הפעלת הסמכות המקבילה אמורה לעבוד בפועל.

<איתי עצמון: כאשר עבר תיקון החקיקה ב-2010 הייתה כוונה לקבוע נוהל עבודה מסודר בין המשרדים.

<איתי עצמון: ככל שהבנתי, עוד לא נקבע נוהל כזה.

<איתי עצמון: נעשו מאמצים לקבוע נוהל כזה, אבל הדבר טרם הסתייע.

<איתי עצמון: אני מניח שנשמע על כך בהמשך.

<איתי עצמון: משרד הכלכלה הוא הפונקציה המיוחדת לטיפול בתלונות עובדים זרים על הממונה על זכויות עובדים זרים.

מיכל רוזין: שלא נמצאת כאן.

מיכל רוזין: לצערי, לא הועברה לה הבקשה שלנו.

מיכל רוזין: כאשר היא הועברה זה היה באיחור.

<בת שבע פנחסוב: זה לא מה שאיריס אמרה.

מיכל רוזין: זה מה שאני הבנתי.

<איתי עצמון: מדובר על עובד משרד הכלכלה ששר הכלכלה ממנה לצורך העניין הזה.

<איתי עצמון: אני כרגע מצטט מהחוק: "לפעול כלפי מעבידים, מעסיקים בפועל, מתווכי כוח אדם וקבלנים, כמשמעותם בסעיף 2(ג) לחוק עובדים זרים, לאכיפת זכויות העובדים הזרים לפי דיני העבודה ולקיום ההכרה בזכויות אלו".

<איתי עצמון: זה נשמע כהגדרת תפקיד מאוד מרשימה.

<איתי עצמון: עם זאת, רוב הסמכויות שניתנו לממונה אינן סמכויות אכיפה מובהקות.

<איתי עצמון: יש מספר סמכויות שיש להן היבטים אכיפתיים.

<איתי עצמון: למה אני מתכוון?

<איתי עצמון: קודם כל, הסמכות העיקרית היא לטפל בתלונות של עובדים זרים כאשר מדובר על הפרת הוראות החוק, למעט אם הנושא נמצא בבירור בערכאה משפטית שאז הממונה רשאי להפנות את התלונה לבירור גוף אחר שפועל לפי דין.

<איתי עצמון: אם מדובר בתלונה נגד המדינה, להפנות אותה ליועץ המשפטי לממשלה, להעביר את התלונה בהסכמת המתלונן לגישור, לקיים בירור כדי לקבוע אם יש מקום להגיש תביעה אזרחית או בקשה למתן צו על ידי בית משפט לגבי התלונה, וכן גם להגיש בעצמו תביעות אזרחיות או בקשה לבית משפט כדי שייתן צו כללי שיורה למעבידים לפעול בהתאם לחוק או להפסיק את ביצוע ההפרה.

מיכל רוזין: האם זה אומר שכאשר מגיעה אליה תלונה, חקירת התלונה או בדיקת התלונה נעשית לא על ידה אלא על ידי יחידת האכיפה והפיקוח?

<איתי עצמון: אני מבין שהבירור הראשוני אמור להיעשות ביחידה הזאת.

<איתי עצמון: כך אני מבין מהחוק.

<אבי סלומה: מרוב ידיים יד אחת לא יודעת מהשנייה.

מיכל רוזין: תיכף נבדוק.

מיכל רוזין: אנחנו קודם שומעים מה החוק מתיר, מאפשר וקובע, לאחר מכן נשמע מה קורה בשטח.

מיכל רוזין: באנו לבדוק האם המשרדים מדברים בינם לבין עצמם, האם יש שיתוף פעולה והאם בסופו של דבר נעשית אכיפה ופיקוח.

<איתי עצמון: סמכויות נוספות הן סמכות לדרוש מידע, בעיקר ממשרדי ממשלה, ממוסדות המדינה.

<איתי עצמון: הדרישה הזאת מחייבת את אותם גופים למסור מידע, למעט במקרים חריגים.

<איתי עצמון: אמרתי שאני לא נכנס לכל הסעיפים הקטנים של החוק.

<איתי עצמון: סמכות נוספת היא להורות למעסיקים למסור לו נתונים בדבר קיום חובותיהם לפי דיני העבודה כלפי עובד זר שלגביו הוא מברר את התלונה, או לגבי עובדים זרים אחרים שמועסקים על ידי אותו מעסיק.

<איתי עצמון: עכשיו אני אסקור בקצרה את כלי האכיפה.

<איתי עצמון: מתוך ארגז הכלים האכיפתיים נראה מה רלוונטי לעניינינו.

<איתי עצמון: אולי אני אקדים קצת את הסקירה בנושא הזה ואסביר מה הם סוגי האכיפה העיקריים.

<איתי עצמון: יש לנו אכיפה פלילית, על כל המשתמע מכך, כולל הצורך להביא ראיות שעומדות ברמת הוודאות הנדרשת במשפט הפלילי.

<איתי עצמון: זה הליך אחד.

<איתי עצמון: זה בעצם האכיפה המסורתית.

<איתי עצמון: זאת האכיפה שקיימת מאז שחוק עובדים זרים נחקק.

<איתי עצמון: ישנה אכיפה מינהלית.

<איתי עצמון: אכיפה מינהלית היא אכיפה שנעשית על ידי הרשות המינהלית.

<איתי עצמון: יכול שהיא תיעשה באמצעות צווים מינהליים.

<איתי עצמון: לממונה על מתן היתרים במשרד הפנים ישנה סמכות לפי החוק לתת צו מינהלי לגבי בית עסק מסוים שנעשית בו פעולה בניגוד לחוק לתקופה שאם אינני טועה היא עד 14 יום.

<איתי עצמון: ישנה סמכות לממונה במשרד הכלכלה, למפקח עבודה בכיר להטיל עיצומים כספיים, כלומר קנסות ככל שהייתה הפרה של הוראות דיני עבודה המפורטות בחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה.

<איתי עצמון: אני תיכף אגיע לזה.

<איתי עצמון: זה היה רק הסבר כללי על סוגי האכיפה.

<איתי עצמון: לפי חוק עובדים זרים נקבעו עבירות פליליות שונות על הוראות החוק.

<איתי עצמון: בשנת 1992, מכוח חוק העבירות המינהליות, הותקנו תקנות העבירות המינהליות שהגדירו חלק מהעבירות כעבירות מינהליות.

<איתי עצמון: למה אני מתכוון בעבירה מינהלית?

<איתי עצמון: קודם דיברתי על אכיפה פלילית ואכיפה מינהלית.

<איתי עצמון: זה יציר כלאיים כזה.

<איתי עצמון: למה אני מתכוון?

<איתי עצמון: עדיין מדובר על עבירה.

<איתי עצמון: אנחנו עדיין בתחום המשפט הפלילי, אבל כדי להקל על גורמי האכיפה לאכוף את הוראות החוק, נקבעו מספר עבירות שניתן להטיל בשל הפרתן קנסות מינהליים בסכומים שונים – במקרה הזה סכומים קצובים - כאשר המנגנון מאוד דומה למנגנון אכיפת דיני תעבורה שאנחנו מכירים מעבירות קנס.

<איתי עצמון: מעסיק שהפר את החוק מקבל הודעת קנס.

<איתי עצמון: אני אומר את זה כרגע באופן מאוד פשטני.

<איתי עצמון: ישנו הליך שלם שקבוע בחוק העבירות המינהליות.

<איתי עצמון: אני לא אכנס אליו כרגע.

<איתי עצמון: הקושי הוא שעדיין נדרשות ראיות ברמת הודאות של המשפט הפלילי.

<איתי עצמון: כמובן שלנקנס, כלומר למעסיק, יש עדיין זכות לבקש בירור בערכאות השיפוטיות.

מיכל רוזין: מה שקורה תמיד בעצם.

<איתי עצמון: זה קורה לא מעט, לפי מה שהבנתי.

<איתי עצמון: כל הבהילות של ההליך הזה נפגעת.

<איתי עצמון: אם הרעיון היה להימנע מבירור שיפוטי, כלומר לתת הודעת קנס, לקבל את התשלום ולהרתיע בכך את המפר, מה שקורה פה זה שבכל זאת נדרש בירור שיפוטי, על כל המשתמע מכך.

<איתי עצמון: כאן אני אחזור רגע לנושא של אכיפה מינהלית.

<איתי עצמון: בשנת 2012 נחקק חוק להגברת האכיפה של דיני עבודה.

<איתי עצמון: מדובר בחוק מקיף שמאפשר לרשות – במקרה הזה זה הממונה במשרד הכלכלה שהוא מפקח עבודה בכיר שמונה לשם כך – לאכוף הוראות שונות של דיני העבודה.

<איתי עצמון: אני מדבר על חוקים, במקרים מסוימים צווי הרחבה, שבשל הפרתם ניתנה לו סמכות להטיל עיצום כספי.

<איתי עצמון: היתרון של האכיפה המינהלית – זה נושא שדובר בהקשרים אחרים, למשל בהקשר של ניירות ערך ובנושאים כלכליים נוספים – הוא יתרון מובהק מאוד.

<איתי עצמון: אם יורשה לי לומר, אני חושב שזה כלי אכיפה מאוד מתאים לסיטואציה שלנו, כיוון שאם אמרתי שההליכים הפליליים עורכים לא מעט זמן וייתכן מצב שבו העובד הזר עזב את הארץ כאשר הבירור השיפוטי בעניינו עדיין נמשך, במקרה הזה הרשות המינהלית יכולה להטיל את הקנס, היא איננה צריכה לעמוד ברמת הוודאות של המשפט הפלילי, אין צורך בהוכחת מודעות.

<איתי עצמון: Once המעסיק הפר את החוק ויש ראיות מינהליות שתומכות בכך, ניתן להטיל עליו עיצום כספי בסכום קבוע.

<איתי עצמון: אני חושב שהסכומים מגיעים עד 35 אלף שקלים לפי החוק.

<איתי עצמון: אין הליכים מורכבים ויקרים.

<איתי עצמון: אין צורך להוכיח מודעות, כפי שאמרתי.

<איתי עצמון: אין גם רישום פלילי.

<איתי עצמון: ההליך אמור להיות מאוד מאוד יעיל.

<איתי עצמון: הרעיון הוא להרתיע בכך את המפרים, את המעסיקים בעניינו, ולמנוע מצב שבו ההפרה תשתלם להם.

מיכל רוזין: אבל מה קורה היום?

<איתי עצמון: החוק חל על כל מעסיק של עובדים, לרבות עובדים זרים.

<איתי עצמון: אנחנו נשמע בטח נתונים על מה מצב האכיפה בנושא הזה, אם באמת הוטלו עיצומים כספיים על מעסיקי עובדים זרים, מה יעילות האכיפה בהקשר הזה.

<איתי עצמון: אני רק אזכיר, לפני שאני אגיע להתפתחויות בחוק הזה, שניתן במקום הודעת תשלום קנס לשלוח למפר התראה מינהלית.

<איתי עצמון: משמעות הדבר היא שבמקום הודעת תשלום היא מוסרת לו הודעה שעליו להפסיק את ההפרה, להימנע מביצוע ההפרה.

<איתי עצמון: אם הוא מוסיף להפר, ההפרה הופכת להיות הפרה נמשכת.

<איתי עצמון: המשמעות היא קנס יותר גדול בהמשך.

<איתי עצמון: זה ככה בכותרת.

<איתי עצמון: הוראות חוק להגברת האכיפה של דיני עבודה אינן מזכירות היום את הוראות חוק עובדים זרים.

<איתי עצמון: לגבי הפרות חוק עובדים זרים לא ניתן להטיל היום עיצומים כספיים.

<איתי עצמון: ניתן להטיל עיצומים כספיים בשל הפרת דיני עבודה הנוגעים להעסקת עובדים זרים.

מיכל רוזין: זה הליך פלילי.

<קריאה: לא.

מיכל רוזין: גם מינהלי?

<קריאה: לפי חוק עובדים זרים לא ניתן.

<קריאה: חוק עובדים זרים זה פלילי.

<איתי עצמון: לאחרונה, למיטב ידיעתי, הגיש שר הכלכלה צו לתיקון התוספת השנייה לחוק, צו שטעון אישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

<איתי עצמון: הוא מציע להוסיף לתוספת השנייה לחוק מספר הוראות מחוק עובדים זרים.

<איתי עצמון: משמעות הצו הזה היא שהממונה במשרד הכלכלה יהיה רשאי להטיל עיצומים כספיים בשל הפרת הוראות מסוימות של חוק עובדים זרים.

<איתי עצמון: ההצעה, שלפי מיטב ידיעתי טרם נדונה בוועדת העבודה והרווחה, מאפשרת לממונה להטיל עיצומים כספיים על מי שמעסיק עובד זר והפר את ההוראות של אי מסירת תלוש שכר לעובד הזר כנדרש, ניכויים אסורים משכרו של העובד הזר, הן מכוח סעיף 25 לחוק הגנת השכר והן בשל ביטוח רפואי או מגורים הולמים, כלומר ניכוי סכומים מעבר לסכומים שמותר למעסיק לנכות, וכן אי התקשרות בחוזה עבודה ואי פירוט תנאי העבודה בחוזה העבודה כנדרש.

<איתי עצמון: לפי ההצעה – יכול להיות שהיא תשתנה בדיון בוועדה – ניתן יהיה להטיל עיצומים כספיים בסכום של עד 35 אלף שקלים חדשים.

<איתי עצמון: אני מדבר על ההפרה כרגע של אי התקשרות בחוזה עבודה.

<איתי עצמון: לגבי ההפרות האחרות שהזכרתי זה עד 20 אלף שקלים חדשים.

<איתי עצמון: מדובר בסכומים נכבדים.

<איתי עצמון: אני מדבר כמובן על קנס בשל כל הפרה.

<איתי עצמון: יכול שהוא יעסיק מספר עובדים זרים שלגבי כל אחד מהם הוא הפר את ההוראות, כפי שציינתי, והוא יידרש לשלם את סכומי הקנסות האלה.

<איתי עצמון: אני חושב שזה פחות או יותר המסגרת הכללית.

<איתי עצמון: ישנם עוד חוקים שיכולים להיות רלוונטיים.

<איתי עצמון: בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם יש הסדר מיוחד שמחייב קבלן כוח אדם שמעוניין לתת שירותי כוח אדם של עובדים זרים לקבל היתר מיוחד משר הפנים.

<איתי עצמון: הנושא הזה בסמכות משרד הפנים.

<איתי עצמון: שאר הוראות החוק שנוגעות לתנאי עבודה ולחובות שחלות על אותו מעסיק הן כמובן בסמכות משרד הכלכלה.

מיכל רוזין: הן אותו דבר.

מיכל רוזין: תודה רבה.

מיכל רוזין: נטע, אחד הדברים שאנחנו יודעים בחוק הישראלי הוא שכאשר אנחנו מסתכלים על החקיקה אי אפשר לומר שהכנסת אינה עושה את עבודתה.

מיכל רוזין: החוק, אלא אם כן אנחנו מגלים פרצות או עיוותים שדורשים תיקון, מאוד רחב, אפשר אפילו לומר בעניין הזה שהוא מסועף.

מיכל רוזין: מה שאנחנו באמת רוצים לבדוק זה - אחד, כיצד מיישמים את החוק.

מיכל רוזין: שתיים, האם כפל הסמכויות או חלוקת הסמכויות בין המשרדים לא מקשה על האכיפה והפיקוח של העבודה, מה שיוצר מצב שיש מעט מאוד אכיפה ופיקוח.

<אבי סלומה: על התאגידים.

מיכל רוזין: כן.

מיכל רוזין: בשביל זה אנחנו פה.

<נטע משה: בהמשך להצגה המשפטית אנחנו נדבר על היישום או על הנקודות שעולות מהשטח.

<נטע משה: פנינו לגופים השונים שיש להם סמכויות אכיפה, פיקוח וחקירה.

<נטע משה: התקבלו תשובות מפורטות ממינהל ההסדרה והאכיפה במשרד הכלכלה, ממינהל בטיחות ובריאות תעסוקתית במשרד הכלכלה, ממשטרת ישראל.

<נטע משה: היו התייעצויות עם משרד המשפטים.

<נטע משה: לא התקבלה, לצערנו הרב, תשובה ממרשם האוכלוסין, כך שיש לי קושי להציג כאן תמונה כוללת לגבי כל המספרים, לגבי החלוקה, לגבי הענפים ודברים כאלה.

<נטע משה: לסיבות האלו אני לא אכנס, כי אני חושבת שחלק מהתמונה לא תהיה מלאה.

<נטע משה: חבל לנו, כי זה גוף מאוד מהותי.

מיכל רוזין: נמצא איתנו נאיף.

מיכל רוזין: אנחנו נשמע ממנו את הנתונים.

<נטע משה: מה שכן אפשר להגיד, כדי להבין את סדרי הגודל, הוא שבמינהל האכיפה וההסדרה בשנה האחרונה, ב-2013, היו כ-450 תיקי חקירה.

<נטע משה: חלקם הסתיימו בהתראות, עיצומים.

<נטע משה: יש פילוח שונה על פי ענפים.

<נטע משה: כשאנחנו מדברים על העבירות החיצוניות יותר של סחר, עבדות והעבירות המשיקות לזה, מדובר על כמה עשרות.

<נטע משה: הייתה ירידה בשנים האחרונות.

<נטע משה: אנחנו מדברים על החלטה 60/70 בשנה האחרונה.

<נטע משה: הנתונים מרשות האוכלוסין הם מדוח שמתפרסם באתר.

<נטע משה: שם מדברים על משהו כמו 1500 תיקי חקירה.

<נטע משה: אולי גורם החקירה יוכל להרחיב לגבי - -

מיכל רוזין: 1500 בשנה האחרונה.

<נטע משה: ב-2013, לגבי מה סוג התיקים האלה.

<נטע משה: אין לנו את המידע על זה.

<נטע משה: הניסיון שניסינו לעשות הוא לראות בתמונה קצת כוללת ורחבה, כי נערכו הרבה דיונים שנגעו לעניינים, לענפים מסוימים או לגופים מסוימים.

<נטע משה: זו באמת הסוגיה שרלוונטית לכלל העסקה של העובדים הזרים.

<נטע משה: כמה נקודות שעלו מהדברים של התיאום, איך מתאמים ומה יכול לצאת מזה.

<נטע משה: בהמשך לכך שהחוק מגדיר סמכויות ברורות לגופים שונים, עולה השאלה כתלות במבנה הארגוני של כל אחד מהגופים האלה, במשאבים שעומדים לרשותו, במדיניות ובצורה של איך נעשית ההפעלה או איך נעשה הטיפול בעובדים הזרים.

<נטע משה: אנחנו רואים כאן שונות בין המשרדים.

<נטע משה: אם נדבר על מינהל ההסדרה והאכיפה, אז שם יש יחידה נפרדת לטיפול בפניות ואכיפה בענייני עובדים זרים.

<נטע משה: יש שם 40 משרות מלאות.

<נטע משה: חלקם עובדים חלקיים שמוקצים לעניין הזה.

<נטע משה: אם אנחנו מדברים על משטרת ישראל, אז יש קצין חוקר ארצי לנושא, שזה קצין תיאום ובקרה.

<נטע משה: נעשתה חשיבה איך הדברים האלה עובדים מול הימ"רים, מה מהניסיון של השנים שבהן השתנו הדברים היא הדרך האופטימאלית.

<נטע משה: על מינהל בטיחות בריאות תעסוקתית היו לנו דיונים.

<נטע משה: אנחנו יודעים שהאכיפה שם היא ענפית.

<נטע משה: היא לא כלפי ישראלים וזרים בנפרד, אלא התייחסות ענפית, לכן כוח האדם שם הוא ענפי ולא רק - -

מיכל רוזין: לא ייעודי.

מיכל רוזין: אני רק אזכיר שבדיונים הקודמים שקיימנו ישבו פה כמה גורמים שאמרו שהם באים לפקח אבל גם לבדוק את הדברים.

מיכל רוזין: מינהל בטיחות אמר שהוא בודק את הנושא שלו.

מיכל רוזין: אמר ברזני: "אני בודק רק את הנושא של ההיתרים כשאני מגיע".

מיכל רוזין: גילינו שיכולים להישלח 3 פקחים לאותו מקום, כאשר כל אחד רואה ראייה צרה את הנושא הייעודי שלו.

<נטע משה: אולי נוכל לשמוע מרשות האוכלוסין.

<נטע משה: אנחנו לא יודעים כמה פקחים מוקצים לזה.

<נטע משה: זאת אחת השאלות הראשונות שעולה.

<נטע משה: מהניסיון שנצבר במשרדים, מה הדרך להתמודד עם סוג כזה של אוכלוסייה?

<נטע משה: האם יש משמעות?

<נטע משה: מה עדיף?

<נטע משה: האם זה תלוי במשאבים או לא תלוי במשאבים?

<נטע משה: האם הייתה פה איזו שהיא ראייה של גורם מתכלל, כמו שאנחנו יודעים שיש בנושא של הסחר?

<נטע משה: האם הייתה פה איזו שהיא עמדה אחרת לגבי איך כל אחד מהמשרדים צריך להתמודד עם זה?

<נטע משה: נקודה שנייה היא השונות של ההליכים שקיימים.

<נטע משה: על זה איתי עמד ארוכות.

<נטע משה: מה ארסנל הכלים שעומד?

<נטע משה: כאשר אנחנו מסתכלים על זה אנחנו רואים שבסוף לכל משרד יש דברים שונים.

<נטע משה: יש את ההליך הפלילי, המינהלי.

<נטע משה: יש בירורים, שימועים, קבילת היתר, הטיית היתר וקנסות.

<נטע משה: לאן מנותבת העבירה?

<נטע משה: מה יהיה המשך הטיפול בה?

<נטע משה: גם פה יש איזו שהיא הגבלה שצריך לפעמים לעשות.

<נטע משה: מה שמוביל לשאלה הגדולה זה התיאום.

<נטע משה: השאלה היא לא אם באמת מתבצע בשטח תיאום, כי מהשיחות שעשינו אנחנו יודעים שהגורמים מכירים אחד את השני וכשצריך להעביר מידע מעבירים.

<נטע משה: השאלה אם יש מנגנונים קבועים לעניין הזה, בין אם בחוק, בין אם בנהלים פנימיים שמסדירים את העברת המידע בצורה שגרתית ומסדירים את ההסתכלות הכוללת על כל הסוגיה הזאת.

<נטע משה: אם אנחנו מדברים על דברים כלליים, על מבצעי אכיפה יזומה, אז איך הם משותפים?

<נטע משה: איך הם מתוכננים?

<נטע משה: מי בודק את מספרם?

<נטע משה: אנחנו מדברים פה על שילוב של כמה משרדים, על הכשרות שצריך לעשות לעובדים השונים מכל המשרדים.

<נטע משה: האם הם מכירים את הסוגיות?

<נטע משה: איך בודקים שזה נעשה באפן שגרתי?

<נטע משה: מדברים גם על דברים שהם מאוד טכניים באופן קבוע.

<נטע משה: האם כשמסתיימת חקירה במקום אחד צריך ליידע את הגורם האחר?

<נטע משה: אם צריך להאריך את האשרה של העובד, איך מתבצעת הבקשה הזאת והעברת המידע?

<נטע משה: הרבה פעמים כשהדברים האלה בשגרה לא קיים לגביהם מנגנון מספיק מוסדר.

<נטע משה: זה לא אומר שזה לא קורה, אבל השאלה מה הנהלים כדי לגרום לזה לקרות.

<נטע משה: קיבלנו מהמשטרה תשובה שלגבי העבירות הקיצוניות של העבירות המשיקות לסחר, כפייה - -

<איתי עצמון: לפי חוק העונשין.

<נטע משה: כשהם לפי חוק העונשין הם מתרשמים שהייתה ירידה בחומרה של העבירות.

מיכל רוזין: לא בחומרה, בכמות.

<נטע משה: בכמות העבירות.

<קריאה: אני יכולה להתייחס לזה.

<קריאה: זה כנראה גם לגבי החומרה.

<נטע משה: בדיוק.

<נטע משה: אני מצטטת: "במקרים לא מעטים המעשים אינם מגבשים עבירה של עושק ובוודאי לא של עבודות כפייה וסחר, אלא ביצוע של עבירה בניגוד לעבירה רגולטורית".

<נטע משה: יש פה גורם מאוד רלוונטי שזיהה מגמה מסוימת לגבי כמה המידע הזה מסוגל להיות מתווך למקומות אחרים, להשקעת המאמצים במשרדים הרלוונטיים האחרים שבהם זה יעבור לאכיפה מינהלית לא בהכרח על פי חוק העונשין.

<נטע משה: אני אסיים בשתי זוויות נוספות.

<נטע משה: אחד זה המעסיק, השני זה העובד.

<נטע משה: מבחינת המעסיק – אולי זה לא נאמר ואנחנו נגיד את זה – אנחנו מדברים על מעסיקים פוגעניים במקרים קיצוניים.

<נטע משה: אם אנחנו נמשיך את העניין של עבירות קיצוניות שאנחנו יודעים שיש מעסיק פוגעני מאוד, בין אם זה משהו שהגיע בסוף לכתב אישום במשטרה ובין אם זה משהו במשרדים באכיפה אחרת, השאלה אם יש נהלים ברורים לאיך מתמודדים עם מעסיק שכזה.

<נטע משה: האם ברור שחייבים לשלול, לעשות בירור, לבדוק את זה שוב בעתיד?

<נטע משה: האם נוהל שכזה מפורסם, או לא?

<נטע משה: מי אומר שחייב להיות מועבר המידע?

<נטע משה: ניקח את המקרה הכי קיצוני של סחר והעובד יצא למקלט.

<נטע משה: האם מתחיל פה איזה הליך שבסופו כן יישלל או לא יישלל, או שקבוע שברור שהוא יישלל במקרים כאלה?

מיכל רוזין: בדיון שהתקיים פה לגבי הטרדה מינית של עובדות בסיעוד עלתה השאלה אם שוללים או לא שוללים היתר של אדם סיעודי, של מטופל.

מיכל רוזין: זו שאלה מאוד כבדה.

<נטע משה: אם נדבר על דיני עבודה, תנאי - -

<אבי סלומה: - יכול להטריד - -

מיכל רוזין: יכול.

מיכל רוזין: אנחנו נעלה את כל השאלות.

<נטע משה: מתקיימת פה העברת מידע או יכולת של משרד הכלכלה להעביר בקשה בנוסח "תבחנו שוב עוד כמה חודשים מה מצב המעסיק הזה".

<נטע משה: איך אנחנו בודקים את הדברים האלה?

<נטע משה: בואו נסתכל מהצד של העובד הזר.

<נטע משה: אם נסתכל פה על תיאום ועל איזו שהיא הסתכלות מתכללת, האם כאשר מתבצע בירור, חקירה, אוטומטית מאריכים את האשרה שלו כדי לברר או לא, או שצריך לבקש את זה?

<נטע משה: במי זה תלוי בדיוק?

<נטע משה: האם הוא זכאי לפיצוי?

<נטע משה: קנס זה לא.

<נטע משה: האם יש פה איזה משהו מולו?

<נטע משה: האם מישהו מיידע אותו שנגמרת חקירה במקום אחד ואולי החליטו להעביר את זה למקום אחר?

<נטע משה: יש פה אוסף של דברים שברור שהחוק הגדיר איך זה נעשה בצורה מאוד מסודרת, בין אם מול המעסיק, בין אם מול העובד, בין אם מדובר בתיאום בין המשרדים.

<נטע משה: כמה החוק, או איך המשרדים מגדירים את צורת העבודה הזאת שהיא לא רק פרסונאלית ומכוונות מאוד טובות של הרבה אנשים שיצא לי להיפגש שעוסקים בתחום בצורה מסודרת?

מיכל רוזין: תודה רבה, נטע.

מיכל רוזין: אני חושבת שעלו פה הרבה מאוד שאלות.

מיכל רוזין: אנחנו בטח לא נגיע לדבר על כל התשובות.

מיכל רוזין: אני רוצה להגיד שיש באמת דילמות אמיתיות אם זה צריך להיות מחולק בין כל המשרדים או שצריך להיות גורם אחד, האם הפיקוח צריך להיות ייעודי, כמו שבחלק הגדול של המקרים הוא מתבצע, או שהוא צריך להיות כללי.

מיכל רוזין: בחנתי סוגיות אחרות בנושא של פיקוח ואכיפה של חוקי עבודה.

מיכל רוזין: הרבה פעמים חוק עבודת נוער נאכף יחד עם כלל החקיקה.

מיכל רוזין: מגיע פקח של משרד הכלכלה למפעל.

מיכל רוזין: הוא אמור לראות את הכל.

מיכל רוזין: הוא אמור לראות את כלל העובדים.

מיכל רוזין: הוא אמור לראות את העובד הזר, הוא אמור לראות אם נמצא שם בן נוער שמעסיקים אותו כיאות.

מיכל רוזין: השאלה אם לפקח צריך שתהיה ההכשרה להכל והוא צריך לראות את הכל, או שצריכים פקחים ייעודיים.

מיכל רוזין: זאת שאלה שמעלה דילמות לשני הצדדים.

מיכל רוזין: הנושא של תיאום והעברת מידע בין המשרדים הוא קריטי, כי כל עוד אין גורם מתכלל אחד - אני חושבת שזאת בעיה שעולה פה על שולחן הוועדה שוב ושוב - לגבי עובדים זרים וכל משרד רואה את הזווית שלו, אז לא פעם יש התנגשות או צורך בתיאום גבוה.

מיכל רוזין: השאלה אם מתבצע תיאום והעברת מידע בכלל ובמהלך חקירה, כמו שאמרה נטע.

מיכל רוזין: האם באמת אותם פקחים שמוכשרים לנושא של עובדים זרים מבינים את המשמעויות השונות?

מיכל רוזין: אנחנו יודעים שיש סוגיה של שפה, של מידע.

מיכל רוזין: כמו שאתה אומר, בסיעוד אנחנו לא באים לאיזה מעסיק שמפעיל שאנחנו יכולים להגיד לו.

מיכל רוזין: אחת הטענות שלי בנושא הסיעוד היא לגבי העסקה הישירה של העובדים הזרים בבית של המטופל.

מיכל רוזין: הופכים את המטופל לאיזה עסק קטן פרטי שצריך להיות לו סוכן ביטוח, רואה חשבון, עורך דין.

מיכל רוזין: הוא ומשפחתו הופכים להיות עסק.

מיכל רוזין: אז גם מגיעים פקחים ומפקחים על איך הוא מעסיק.

מיכל רוזין: שלא תבינו לא נכון, אנחנו בעד פיקוח ואכיפה, אני רק אומרת שהסוגיות פה הן סוגיות רגישות, הן שונות פעמים רבות.

מיכל רוזין: הן שונות בין פיקוח בבניין לחקלאות ולסיעוד.

מיכל רוזין: יש הבדלים משמעותיים ושונים.

מיכל רוזין: אני רוצה לנסות לשמוע מכם איך זה נעשה בפועל.

מיכל רוזין: מה המחשבות שלכם מתוך העבודה בשטח, מתוך האכיפה והפיקוח בשטח?

מיכל רוזין: איפה אתם רואים את הלקונות?

מיכל רוזין: זה בסדר לבוא ולהגיד: תקשיבי, זה לא עובד עד הסוף, עוד לא מצאנו איך פותרים.

מיכל רוזין: אני חושבת שהמטרה של הכנסת, לא רק כמחוקקת אלא כמפקחת על עבודת הממשלה, היא לראות איפה באמת המקומות שבהם אפשר לשפר, אפשר לייעל.

מיכל רוזין: לא תמיד זה עוד חוק, עוד חוק, עוד צו ועוד נוהל.

מיכל רוזין: לפעמים מספיק שיש תקשורת טובה בין המשרדים, שיש עבודה נכונה יותר, או שעולים על הנקודות שבהן המידע נופל, לא מגיע ולא עובר כמו שצריך.

מיכל רוזין: אני חושבת שבכך עשינו רבות.

<איתי עצמון: יש לי שתי הערות כהשלמה.

<איתי עצמון: ככלל, למיטב ידיעתי, נהלי עבודה פנימיים בין משרדי הממשלה זה לא נושא שמוסדר בחקיקה.

מיכל רוזין: נכון.

<איתי עצמון: כפי שציינתי, החקיקה מגדירה בצורה מאוד מאוד ברורה את תחומי האחריות, את תחומי הסמכות, את סמכויות הפיקוח, את ההפרות ואת כלי האכיפה.

מיכל רוזין: החוק לא מחייב אותם לדבר ביניהם.

<איתי עצמון: אני חושב שחזקה על כל משרדי הממשלה שניתנה להם סמכות לעבוד בשיתוף פעולה ולגבש נהלי עבודה.

<איתי עצמון: הדברים האלה לא בהכרח צריכים להיות מוזכרים בחקיקה.

<איתי עצמון: זאת נקודה ראשונה.

<איתי עצמון: נקודה שנייה לגבי סמכויות המפקחים.

<איתי עצמון: לא הרחבתי לגבי הנושא הזה.

<איתי עצמון: לפי חוק עובדים זרים למפקחים, הן למפקחי משרד הפנים והן למפקחי משרד הכלכלה, ישנן דרישות כשירות בטרם המינוי שלהם.

<איתי עצמון: אחת מהדרישות היא קבלת הכשרה מתאימה לתחום הסמכויות שהם אמורים לקבל.

<איתי עצמון: להבנתי, מפקח שמונה לפי חוק עובדים זרים אמור לקבל הכשרה שתכשיר אותו לעסוק באכיפת ההוראות האלו והאוכלוסייה הרלוונטית, קרי עובדים זרים ומעסיקים.

מיכל רוזין: אנחנו נתחיל עם משרד הכלכלה.

<דוד מאיר: בואו נתחיל מהסוף, ממה שהייתי רוצה שיהיה כדי לעשות את העבודה יותר טוב.

<דוד מאיר: הייתי רוצה את כל חוק עובדים זרים במסגרת העיצומים הכספיים.

מיכל רוזין: שזה מה שבעצם עובר עכשיו - -

<דוד מאיר: חלקית.

<קריאה: באיזו מסגרת?

<דוד מאיר: במסגרת האכיפה המינהלית, במסגרת העיצומים הכספיים.

<דוד מאיר: כשחלק מההיבטים הם פליליים וחלק מההיבטים הם מינהליים, אני כמנהל אגף צריך ללכת עם האגף הנוסף לידי עם שני מפקחים כדי שיבצעו את האכיפה במלואה.

<דוד מאיר: אני חושב שזה בעייתי.

<דוד מאיר: אם הייתי מקבל את כל הסמכויות של חוק עובדים זרים בתוך החוק, אכיפת הנושא הייתה הרבה יותר טובה, לטעמי.

מיכל רוזין: בוא תפרט את זה, כי למשל נושא עבדות וסחר חייב להישאר פלילי.

<דוד מאיר: לא דיברתי על עבדות וסחר, דיברתי על כל העבירות הרגולטוריות של חוק עובדים זרים, קרי עצם קיום הביטוח הרפואי והמגורים, שזאת פעולה נלווית ומשלימה לכל זכויות העובד.

<דוד מאיר: אם אני עושה את זה במסגרת תיק אחד, במסגרת חקירה אחת, במסגרת פיקוח אחד שאני עושה מול המעסיק, כשאני מתכלל את זה בתוך התיק, זאת תוצאה הרבה יותר אפקטיבית מאשר שאני אלך ואסיים נושא ואת שני הנושאים האלה אני אשאיר למפקח אחר מאגף פלילי שייעשה, או שאני איעזר בנאיף מרשות ההגירה.

<דוד מאיר: זה, בעיני, מיותר.

<דוד מאיר: בגלל זה התחלתי מהסוף.

<דוד מאיר: ברגע שכל החוק של עובדים זרים יחד עם חוקי העבודה יהיה בתוך הגברת האכיפה זה יהיה יותר קל.

<דוד מאיר: בחוק להגברת אכיפה נעשה איתנו ועם העובדים חסד.

מיכל רוזין: דרך אגב, אני חושבת שיותר נכון רעיונית שלא כל דבר חייב להיות פלילי.

<דוד מאיר: אפשר לשמור את זה במדרג.

<קריאה: מה לא פלילי?

<קריאה: הכל פלילי.

<קריאה: אין פה דבר שהוא לא פלילי.

מיכל רוזין: יש הרבה דברים שהם לא פליליים, וזה בסדר.

<קריאה: פושעים - -

<דוד מאיר: כמעט כל מה שמינהלי הוא ברובו גם פלילי.

<דוד מאיר: אם בחרת בהליך נוסף מזהה, אפשר להעביר לפלילי.

<דוד מאיר: נכון היה להכניס את זה להליך המינהלי.

מיכל רוזין: מדרג.

<דוד מאיר: אני לא אכנס לשאלה למה.

מיכל רוזין: מה הולכים לשנות עכשיו בצו?

<דוד מאיר: חלקי.

<הילה רענן: רק לגבי סמכויות מקבילות.

מיכל רוזין: למה?

<הילה רענן: ברגע שיש סמכויות מקבילות לצורך ההגירה - -

<דוד מאיר: זה יחייב אותם לעשות עיצומים.

<הילה רענן: יש סנקציות שונות כשיש את אותה הפרה.

מיכל רוזין: כמו מה למשל?

מיכל רוזין: תני לי דוגמה.

<דוד מאיר: ביטוח - -

<הילה רענן: כמו למשל הביטוח הרפואי.

<דוד מאיר: אם אני אתן עיצום כספי של 35 אלף שקל ותגיע רשות ההגירה, היא תצטרך לתת כתב אישום, להעמיד אותו לדין או לתת קנס מינהלי שלא תואם בהכרח.

<דוד מאיר: הקנס המינהלי הוא 5000 שקלים.

מיכל רוזין: אם אתה נותן, גם הוא יכול לתת?

<דוד מאיר: לא, מעסיק שונה.

<דוד מאיר: אני אלך למעסיק א' ואתן לו 35 אלף שקל עיצום כספי.

<דוד מאיר: הוא ילך למעסיק ב' וייתן 5000 שקל או - -

מיכל רוזין: הבנתי.

מיכל רוזין: צריך לשנות את הכללים שם של - -

<קריאה: זה לא קורה.

<דניאל אברהם: למה אנחנו צריכים לשלם ביטוח רפואי?

<דניאל אברהם: מי משלם את הביטוח הרפואי שלך?

<דניאל אברהם: את, נכון?

מיכל רוזין: לא רק אני.

מיכל רוזין: המעסיק משלם עלי, המדינה משלמת עלי.

<דניאל אברהם: ביטוח רפואי את לא משלמת.

מיכל רוזין: אתה משנה את נושא הדיון.

מיכל רוזין: נושא הדיון של ביטוח רפואי נידון פה הרבה פעמים.

מיכל רוזין: יש לי עמדה מאוד ברורה בעניין הזה.

מיכל רוזין: אמרתי אותה.

מיכל רוזין: אני חושבת שזה צריך להיות כמו חוק ביטוח בריאות ממלכתי של כולנו.

<דניאל אברהם: יפה.

<דניאל אברהם: למה אתם זורקים את זה עלינו?

מיכל רוזין: מה לעשות, משרד הבריאות לא מסכים לכך.

מיכל רוזין: בוא נמשיך בבקשה בנושא הפיקוח והאכיפה.

<דניאל אברהם: זו לא חוכמה לזרוק את זה עלינו, על החקלאים.

<דניאל אברהם: זה קל מאוד.

<דוד מאיר: אם זה יהיה בפנים, החיים שלנו יהיו יותר קלים.

<דוד מאיר: חוק הגברת האכיפה עשה איזה שהוא חסד.

מיכל רוזין: האם יש התנגדות?

מיכל רוזין: של הרשות.

<דוד מאיר: כן, כי זה יחייב להפעיל מנגנון נוסף של עיצומים כספיים.

<דוד מאיר: הכניסו את הסעיף הייחודי בתוך הסעיף הזה.

<דוד מאיר: סעיף הביטוח וסעיף המגורים הם שני סעיפים שונים.

<דוד מאיר: רק את הסעיף של הניכויים, את החלק הכספי - -

<איתי עצמון: בסמכות משרד הכלכלה.

<דוד מאיר: זאת סמכות שלנו.

<דוד מאיר: רק את זה מתכננים כרגע להכניס לצו.

<דוד מאיר: מאז שנכנס החוק - בשנתיים האחרונות - למעלה מ-800 תיקי חקירה מינהליים פתחנו בהליך מינהלי.

<דוד מאיר: ההליך הוא יותר קל.

<דוד מאיר: נטל ההוכחות הוא ברמה יותר נמוכה, לכן גם יותר קל לתקשר עם העובדים במקרה הזה, קל יותר להגיע למיצוי הליכים.

מיכל רוזין: לא הבנתי איך זה קשור לתקשור עם העובדים.

<דוד מאיר: חלק מפעולות החקירה זה לתקשר עם העובדים, לגבות מהם עדויות.

<דוד מאיר: אם בהליך פלילי אני לא יכול להשתמש בעדות שלהם אם אני לא מביא אותם לבית משפט, בהליך מינהלי אני יכול להשתמש בעדות שלהם בעצם ההחלטה של הממונה, אני לא צריך להביא את העובד להעיד.

<דוד מאיר: חשוב לנו לקבל את התמונה מנקודת המבט הראשונה של העובד, לרדת עם המתורגמן אל העובד שיספר במבט ראשון איך התנאים, כי הנייר סובל הכל.

<דוד מאיר: תלושי המשכורת יכולים להיות מאוד יפים, מאוד מצוינים, כך גם הדוחות.

<דוד מאיר: בהליך פלילי אני חייב להביא את העובד.

<דוד מאיר: אם לא הבאתי את העובד, אי אפשר להשתמש בעדות שלו כראיה.

<דוד מאיר: זה אחד הקשיים .

<דוד מאיר: למעלה מ-500 התראות נתנו למעסיקים.

<דוד מאיר: התראות מינהליות הן על סעיפים שהם הפרה ראשונה או הפרות שבהן החוק קבע שאפשר לתת התראה מינהלית.

<דוד מאיר: 50 עיצומים כספיים.

<דוד מאיר: למעלה מ-4 מיליון שקל עיצומים כספיים על מעסיקים, כאשר העיצום הגדול ביותר ביניהם היה 380 אלף שקל על מעסיק שלא שילם שכר מינימום ל-8 עובדים.

<דוד מאיר: בחלומות הכי טובים שלי בהליך הפלילי לא הייתי מצליח להשיג ראיות כאלו כמו שהצלחתי להשיג.

<קריאה: באיזה תחום זה היה?

<דוד מאיר: חקלאות.

מיכל רוזין: כמה זמן לוקח הליך מינהלי?

<דוד מאיר: בממוצע תוך 3,4 חודשים אנחנו מסיימים את ההליך.

מיכל רוזין: כמה אמרת?

מיכל רוזין: 50 עיצומים ו-4 מיליון?

<דוד מאיר: בגובה של 4 מיליון שקל העיצומים הכספיים.

מיכל רוזין: בשנה?

מיכל רוזין: בכמה זמן?

<דוד מאיר: את ההטלה התחלנו בשנה האחרונה.

<איתי עצמון: במחצית 2012 החוק כבר נכנס.

<דוד מאיר: כן, אבל את ההטלות הראשונות התחילו ב-2013, כי ניהלת תיקים, בנינו את המערך.

מיכל רוזין: ב-2013 50 עיצומים מינהליים, כ-4 מיליון שקלים.

<דוד מאיר: כן.

<דוד מאיר: אמר פה איתי שאין פה בתי משפט.

<דוד מאיר: אני רק רוצה לתקן.

<דוד מאיר: יש זכות ערעור על ההחלטות שלנו בוועדת ערר.

<דוד מאיר: יש גם זכות לערער לבית המשפט.

<דוד מאיר: היו, דרך אגב, 2 ערעורים בבית משפט לא בעובדים זרים אלא בכלל.

מיכל רוזין: רק 2 ערעורים מתוך 50?

<דוד מאיר: לבית משפט.

<איתי עצמון: קודם יש ועדת ערר, אחר כך יש ערעור - -

<דוד מאיר: לוועדת ערר הוגשו מאה ומשהו בקשות לערעורים.

<דוד מאיר: זה מעבר לבקשות שמבקשים אלינו לבטל.

<דוד מאיר: 2 כבר הגיעו לבית הדין, כי אנשים לא הסכימו עם החלטות ועדת הערר.

<דוד מאיר: רק לסבר את האוזן, אני כמפקח מעיד עדיין על תיקים בחקירה פלילית של 2004.

<דוד מאיר: אני מקווה שבהליך מינהלי לא נצטרך להעיד בבתי משפט 10 שנים אחורה.

מיכל רוזין: העובדים בוודאי כבר לא פה.

<דוד מאיר: העובדים לא פה.

<דוד מאיר: גם המעסיק לא תמיד איתנו בחלק מהמקרים.

<דוד מאיר: עדיין מתנהלים הליכים.

<דוד מאיר: אני מקווה שבהליך המינהלי זה יתקצר.

<דוד מאיר: הענפים שאנחנו מתמקדים בהם לרוב זה ענפי החקלאות, כל הנושא של הפעילות של המסתננים, מבקשי המקלט באזור המרכז .

<דוד מאיר: יש גם החלטת ממשלה להגביר את האכיפה.

<דוד מאיר: מתבצעת פה פעילות מאוד מאוד טובה ומשותפת עם רשות ההגירה.

מיכל רוזין: מה ההנחיות עכשיו לגבי מבקשי מקלט?

מיכל רוזין: אני חייבת לומר שאני מאוד מבולבלת.

מיכל רוזין: אולי נאיף תיכף יעשה לי סדר.

מיכל רוזין: בישיבה האחרונה שהתקיימה כאן לפני שיצאנו לפגרה, לחופשת הפסח - אם אפשר לקרוא לזה חופשה - נאמר פה על ידי מוטי ברקוביץ מרשות ההגירה בצורה מפורשת לפרוטוקול, ואף ביקשתי ממנו לחזור והוא אמר את זה שוב לפרוטוקול, שלא תיעשה אכיפה כנגד מעסיקים לגבי העסקת מבקשי המקלט/ מסתננים, כל אחד על פי הגדרתו למהגרים מאפריקה.

מיכל רוזין: זה לא כמו שהמדינה התחייבה בפני בית המשפט העליון.

מיכל רוזין: לעומת זאת, יצאו עם קמפיין ברדיו מהבוקר עד הערב.

מיכל רוזין: אם אני הייתי מעסיקה, הייתי מיד מפטרת את העובדים שלי, כי לא היה ברור לי - -

<קריאה: מעדיפים שהם יאנסו וירצחו.

<קריאה: אולי זה עדיף.

<קריאה: הם גם אוכפים בפועל.

מיכל רוזין: וגם אוכפים בפועל.

מיכל רוזין: שלא לדבר על כך שלא אוכפים על מעסיקים את העובדה שאותם מבקשי מקלט מוזמנים לחולות, כמובן לא מרצונם החופשי.

מיכל רוזין: הם מתפטרים מהעבודה ולא מקבלים פיצויי פיטורים, כי הם התפטרו ולא פוטרו.

מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע קצת הבהרה בעניין הזה, אם כבר עלית על הנקודה.

<דוד מאיר: אני רוצה לומר שלא רק מתקיימת אכיפה.

<דוד מאיר: יש החלטת ממשלה להגביר את האכיפה.

<דוד מאיר: יש פעילות יומית שמתבצעת ברשות ההגירה עם משרד הכלכלה בכל העסקים - -

מיכל רוזין: כנגד מי?

<דוד מאיר: כנגד המעסיקים של המסתננים באזור המרכז.

מיכל רוזין: שמעסיקים אותם בכלל, או שהם מעסיקים כחוק?

<דוד מאיר: קודם כל , על עצם העסקה.

מיכל רוזין: אבל מותר להם.

<דוד מאיר: יש כאלה שפגה להם איזו שהיא אשרה ועשו.

מיכל רוזין: כל ה-7000 שזומנו לחולות.

<קריאה: משרד הכלכלה משתלט על הכל.

<דוד מאיר: אנחנו אוכפים את דיני העבודה.

<קריאה: מה לגבי אלה שיש להם אשרת שהייה?

<דוד מאיר: נאיף יענה.

<דוד מאיר: אני לא יכול לענות.

מיכל רוזין: בכל האשרות והוויזות רשום שאסור לעבוד.

<איתי עצמון: תוכל לחדד מה אתם אוכפים בדיוק?

<אבנר עורקבי: מאיפה המעסיק יכול לדעת אם יש לו אשרה או אין לו אשרה?

מיכל רוזין: הוא לא יכול לדעת, לכן הקמפיינים האלה מפחידים.

<דוד מאיר: אנחנו אוכפים את כל זכויות העובדים.

<דוד מאיר: יצאה הודעה חד משמעית על כך שעל כל עובד שנמצא בישראל, בין אם הוא זר, מסתנן, יש לו אשרה, אין לו אשרה, חלים כל חוקי העבודה בדיוק כמו ישראלי, כמוני וכמוך.

<דוד מאיר: זה מה שאנחנו בודקים שם.

<דוד מאיר: אנחנו בודקים את תנאי העסקה, את שכר המינימום, את שעות העבודה, את תגמול שעות הנוספות, את העסקה במנוחה, את תלושי המשכורת.

<דוד מאיר: את כל ההיבטים של חוקי העבודה אנחנו אוכפים.

מיכל רוזין: הוא נכלל בחוק עובדים זרים.

מיכל רוזין: אתה אומר שאתה בודק את העסקה עצמה, אם הוא יכול להעסיק.

<דוד מאיר: את העסקה בודקת רשות ההגירה, אבל אנחנו הולכים יחד.

<דוד מאיר: אנחנו נמצאים יום יום בשטח יחד.

<דוד מאיר: יש הגברת אכיפה.

<דוד מאיר: למעלה מ-250 עשינו בשנה האחרונה כנגד מעסיקים של מסתננים.

<דוד מאיר: החלטת הממשלה לאחרונה היא להגביר את האכיפה כך שהפעילות תהיה על בסיס יומי, שבועי, חודשי יחד עם רשויות נוספות.

<דוד מאיר: אני רוצה להגיד שיש גם היבט שמשתתפים בו מהביטוח הלאומי ורשויות המסים.

<איתי עצמון: זכה לשיתוף פעולה הדוק בנושא הזה.

<דוד מאיר: גם רשויות מקומיות, כיבוי אש כנגד עסקים לא חוקיים.

<דוד מאיר: יש המון המון גופים שעוסקים בנושא של המסתננים.

<דוד מאיר: אמרתי שיש את המסתננים, את מבקשי המקלט ואת החקלאות.

<דוד מאיר: בכביש 90, כמו שאת אומרת, יש פיקוח ואכיפה.

<דוד מאיר: אני מסכים איתך.

<דוד מאיר: יש פיקוח בערבה.

<דוד מאיר: כבר לא אוהבים את הפיקוח שלנו.

<דוד מאיר: אני רוצה לדווח פה על 3 מקרים של תקיפה של מפקחים שלנו על ידי חקלאים.

<דוד מאיר: יש איזה שהוא נוהל בחקלאות שברגע שמגיע צוות למושב או לחקלאי הראשון יש דיווח בקשר לכל שאר החקלאים.

<דוד מאיר: כולם אז מגיעים עם הג'יפים ועם הרכבים הגדולים ותוקפים את הצוות שלנו שנמצא באמצע.

מיכל רוזין: מערב פרוע.

<דוד מאיר: לא מאפשרים לנו לבצע אכיפה.

מיכל רוזין: יאיר, גם אתה חווה את זה?

<יאיר גולדשמידט: אני לא נמצא שם הרבה.

<יאיר גולדשמידט: היינו במבצע או שניים.

<דוד מאיר: במקרה אחד המפקחים של רשות ההגירה קיבלו מכות עד כדי כך שנדרשו לאשפוז.

מיכל רוזין: בחקלאות?

<דוד מאיר: בחקלאות.

<דוד מאיר: לא אוהבים את הפיקוח, כי התוצאה היא עיצומים כספיים מאוד גבוהים.

<דוד מאיר: גם בנושא תאגידי הבניין אנחנו עושים.

<דוד מאיר: זה לא העדיפות הראשונה, אבל אנחנו עושים פיקוח בתאגידי הבניין.

<דוד מאיר: אני רוצה לדווח בנושא הבניין על כך שלאחרונה נחתם איזה שהוא הסכם קיבוצי בין ההסתדרות הלאומית לתאגידי בניין שנפסל על ידי המשרד שלנו.

מיכל רוזין: למה?

<דוד מאיר: כי הוא לא חוקי, כי הוא נוגד את ההסכמים הקיבוציים הכלליים, את ההסכם בענף הבניין.

<דוד מאיר: יש שם היבטים שנצטרך לבדוק שלא היו חוקיים במהלך חתימת ההסכם או במהלך המו"מ.

<דוד מאיר: גם את זה אנחנו בודקים בתאגידי הבניין.

<דוד מאיר: נושא אחד לדוגמה הוא כל הנושא של גביית דמי חבר.

<דוד מאיר: כשאין הסכם קיבוצי אסור לגבות דמי חבר.

<דוד מאיר: יש מספר היבטים.

מיכל רוזין: לא דיברת על הסיעוד.

<דוד מאיר: הסיעוד הוא הנושא הכאוב ביותר, כי היום החוק נותן את אותן סמכויות כנגד חקלאי, כנגד תאגיד בניין וכנגד מעסיקי סיעוד.

<דוד מאיר: מעסיקי הסיעוד הם לא בהכרח המעסיקים הפוגעניים.

<דוד מאיר: אמרנו שאנחנו עושים את הנושא של הטיפול במדרג.

<דוד מאיר: בפעם הראשונה שיש תלונה אנחנו לא מיד באים ומפעילים את הכלי המינהלי או את הכלי הפלילי, אלא אנחנו מנסים לראות אולי במסגרת הסדר בין העובד למעביד הייתה אי הבנה, או שיש איזו שהיא זכות שאפשר להסדיר ולסיים את הנושא הזה מבלי להפעיל סנקציה.

<דוד מאיר: במידה וזה לא עובד אנחנו ניגשים לאכיפה, אנחנו צריכים לבצע חקירה.

<דוד מאיר: זה לא המצב שאנחנו אוהבים.

<דוד מאיר: אנחנו לא רוצים להזמין אלינו מטופלים לחקירה באזהרה.

<דוד מאיר: אנחנו לא רוצים להטיל עליהם עיצום כספי של 17 וחצי אלף שקל.

מיכל רוזין: איפה התאגידים פה?

<קריאה: למה החקלאים לא פה?

<קריאה: מה הם שונים?

<דוד מאיר: אני לא רוצה לדבר עכשיו - -

מיכל רוזין: זה יחידים אל מול עסקים.

<דוד מאיר: יחיד זה לא במסגרת משלח יד.

<דוד מאיר: 17 וחצי אלף שקל למעסיק סיעודי שמקבל קצבה - -

מיכל רוזין: זה המון, זה הון תועפות.

<דוד מאיר: לעיתים אין לו את הכסף לשלם.

<דוד מאיר: זה הון תועפות.

<דוד מאיר: אנחנו מנסים, במנגנונים אחרים, להגיע למצב שהעובדים יקבלו את כספם מהמעבידים.

<דוד מאיר: אנחנו מפעילים כלים שהם לא כלים אכיפתיים פרופר, בין אם באמצעות הממונה על זכויות העובדים, בין אם באמצעות המפקחים שלנו.

<דוד מאיר: הרבה פעמים אנחנו יודעים שסיום העסקת עובד מעביד בענף הסיעוד בא בנסיבות מאוד מאוד מסוימות, לא בהכרח היה פה רצון לסיים את העסקה, או לא בהכרח סיום יחסי עובד מעביד הוא באשמת העובד או באשמת המעביד.

<דוד מאיר: בהרבה מקרים אפשר לפתור את זה גם ללא צורך באכיפה.

<דוד מאיר: במקרים מאוד קיצוניים זה מגיע לאכיפה.

<דוד מאיר: כואב הלב להגיע למקומות האלה.

מיכל רוזין: האם התאגידים מעורבים?

<דוד מאיר: לא.

<דוד מאיר: ללשכות הפרטיות אין אחריות במקרה הזה.

<דוד מאיר: זאת הבעיה.

<דוד מאיר: אם ללשכה פרטית אין אחריות בשום נושא שקשור ליחסי עובד מעביד, אין לנו יכולת להגיע אליה.

<דנה רשף: בשנה האחרונה המעסיקים בסיעוד הרבה יותר מבינים את התפקיד של מעסיק.

<דנה רשף: עד לפני שנה השאלות שהופנו אלינו היו שאלות שבכלל לא קשורות לחוק.

<דנה רשף: היום הם שואלים ברחל בתך הקטנה כמה פנסיה, איך פנסיה, מה לעשות.

<דנה רשף: על הרקע הזה גם עולות המון בעיות שהן לא פתירות.

<רון עוזרי: והעובדים יודעים מה הם צריכים לעשות?

<דנה רשף: העובדים יודעים כיוון ש"קו לעובד" מאוד דואג.

<דנה רשף: הם לא מבינים את הדקויות ואת הקשיים.

<דנה רשף: צריך להוציא תלוש שכר.

<דנה רשף: איך מעסיק פרטי יוציא תלוש שכר?

<קריאה: יש פטור מהוצאת תלוש שכר.

<קריאה: מעסיק בסיעוד לא חייב.

<קריאה: זה כמו שלעוזרת הבית שלך את לא מוציאה תלוש.

<דנה רשף: זה דבר שלא ידוע, הוא לא מפורסם.

<דנה רשף: אפילו היועצים המשפטיים שלנו לא יודעים דבר כזה.

מיכל רוזין: משרד הכלכלה צריך להבהיר את הדברים האלה.

<דנה רשף: הם הרבה יותר מודעים לזה שיש עליהם חובות שהם לא חשבו עליהן.

<דנה רשף: היום העסקה של עובד זר בלי תנאים סוציאליים נעה בסביבות ה-5000, 5500 שקל לחודש.

<דנה רשף: זה המון כסף.

<אבי סלומה: לא שמעתי מהדובר לגבי פיקוח או ענישה לעובדי סיעוד שהם עובדים זרים.

<אבי סלומה: התאגידים מעודדים פרופר את העובדים הזרים בתחום הסיעוד, כי זה גלגל נוסף של ממון.

<אבי סלומה: כל העברה זה הרבה כסף.

<אבי סלומה: על זה אין פיקוח.

<אבי סלומה: לא שמעתי את זה ממנו.

<אבי סלומה: אין פיקוח על עזיבת או נטישת חסרי ישע.

<אבי סלומה: אין ענישה על זה.

<אבי סלומה: זה צריך להיות כמו על עובדים ישראלים.

<אבי סלומה: לא שמעתי ממנו על נטישה של חסר ישע בידי עובד זר.

<אבי סלומה: זה צרך להיות בצורה ברורה.

<אבי סלומה: אני מרגיש כאילו אני עומד מול הכותל 40 שנה ומדבר לאבן.

מיכל רוזין: יש אצלנו הרבה אנשים שאוהבים לדבר אל האבנים.

מיכל רוזין: אני חושבת שזה פחות משרד הכלכלה, יותר רשות ההגירה.

מיכל רוזין: זה בדיוק מה שהתחלנו להגיד בהתחלה.

מיכל רוזין: תיכף נשמע מרשות ההגירה.

מיכל רוזין: העניין הוא שלכל משרד יש את - -

<רענן שנהב: דיברת על האכיפה כנגד מעסיקים בסיעוד.

<רענן שנהב: אל תשכח שבעל ההיתר הוא המעסיק.

<רענן שנהב: בפועל זה יכול להיות אדם עם אלצהיימר, אדם מרותק למיטה, אדם סיעודי.

<רענן שנהב: המקרים הקיצוניים שעליהם אתה מדבר שמזמינים לחקור אדם עם אלצהיימר, אדם שאינו כשיר משפטית - - יש מקרים לא מעטים שאנחנו נתקלים במצב שהמעסיק נפטר.

<רענן שנהב: נגד מי - -?

<דוד מאיר: אנחנו פועלים מול בני משפחה, מול קרוב, מול שאר בשר, על מנת לא להגיע למקומות האלה.

<דוד מאיר: אני חושב – כבר הצעתי את זה מספר פעמים – שחובה להטיל אחריות של מעסיק נוסף, אחריות של יחסי עובד מעביד על לשכה פרטית, על אפוטרופוס או על גורם משפחתי.

מיכל רוזין: זאת אחת העוולות של העסקה הישירה הזאת.

<דוד מאיר: זה יהיה המעסיק הישיר, לא המטופל.

<רענן שנהב: הלשכות הפרטיות גובות דמי טיפול לחודש.

<רענן שנהב: המשפחות, המעסיקים הם אלה שפונים אליהן על-מנת לקבל את הייעוץ ואת ההכוונה לצורך העסקה של עובד זר.

<רענן שנהב: תמוה בעיני שאין להן איזו שהיא אחריות בגין העסקה של עובד זר, בגין העבירות או בגין אי אכיפה.

מיכל רוזין: אם אני מבינה נכון, זה תחת רשות ההגירה.

מיכל רוזין: תיכף אנחנו נשמע.

<נעה שאואר: שאלה למשרד הכלכלה בעקבות ההסברים.

<נעה שאואר: האם קיים איזה שהוא מקום שבו ניתן לראות מה ההקצאה למתורגמנים?

<נעה שאואר: האם אתם יורדים עם מתורגמנים לשטח כשאתם אוכפים את החוק?

<נעה שאואר: האם יש מתורגמנים אך ורק בטלפון?

<נעה שאואר: האם מתורגמנים באמת באים?

<נעה שאואר: האם אתם עובדים עם איזו שהיא חברה ספציפית, או שמדובר במתורגמנים אינדיבידואלים?

<נעה שאואר: האם ניתן, קיים או מפורסם באיזה שהוא מקום נוהל אכיפה?

<נעה שאואר: על מה מסמנים "וי" בסוף פעולת אכיפה?

<נעה שאואר: מה הם השלבים?

מיכל רוזין: האם רוב האכיפה שנעשתה, לפי מה שדיווחת ב-2013, נעשתה עכב מבצע האכיפה היזומי או שדרך תלונות, פניות וכדומה?

מיכל רוזין: זה מאוד חשוב שנבין, כי יש ממונה על זכויות העובדים.

מיכל רוזין: אנחנו רוצים לדעת את הפרופורציות מהבחינה הזאת.

<אבנר עורקבי: מי פה אחראי - -?

<אבנר עורקבי: מי נותן החלטה במקרה שהעובד גורש?

מיכל רוזין: אתה מדבר על הפער בין רשות ההגירה למשרד הכלכלה.

מיכל רוזין: אתה שואל אם רשות ההגירה מחליטה להוציא אותו או אם המעסיק רוצה להפסיק?

<אבנר עורקבי: רשות ההגירה.

מיכל רוזין: רשות ההגירה מחליטה לגרש אותו.

<אבנר עורקבי: לאותו עובד סיעודי צריך למצוא פתרון לפי החוק.

<אבנר עורקבי: יש פה התנגשות.

<הילה רענן: צריך למצוא פתרון למטופל אחרי שהעובד שלו גורש.

מיכל רוזין: הוא אומר לא לגרש אותו באופן מידי, אלא לתת את הזמן של ההתארגנות כמו שדורשים - -

<הילה רענן: הוא אומר שיש פער בגלל שמגרשים אותו בו הוא נשאר בלי עובד.

מיכל רוזין: נכון.

<אבנר עורקבי: לפי החוק צריך לתת 30 יום התראה לעובד על כך שהוא עוזב.

<אבנר עורקבי: נותנים לו שבוע או שבועיים לעזוב את המקום.

<צופיה בן-דוד: מבחינת כלי האכיפה המינהלי, האם גריעת העובדים במידי זה כלי שאתם משתמשים בו?

<צופיה בן-דוד: הזכרתם רק את הנושא של קנס כספי.

<צופיה בן-דוד: מהחקלאים אני יודעת - -

<דוד מאיר: זה רשות ההגירה.

מיכל רוזין: גריעת עובדים במידי זה כמו שהוא שאל על הסיעוד.

מיכל רוזין: מה קורה כשרשות ההגירה מחליטה להוציא עובד?

<צופיה בן-דוד: מה קורה כשבן אדם ביום בהיר אחד מתוך 10 עובדים נשאר בלי עובדים בכלל?

<איתי עצמון: בגלל שאין לו אשרה ורישיון ישיבה?

<קריאה: לא, בגלל שהוא פשוט הפר חוקים - -

מיכל רוזין: אני חושבת שזה שני דברים שונים.

<צופיה בן-דוד: האם הנוהל של אזהרה לפני אכיפה חל גם במקרה של חקלאים?

<צופיה בן-דוד: אני חושבת שזה צריך להיות נוהל קבוע.

מיכל רוזין: את מתכוונת להתראה.

<צופיה בן-דוד: כן.

<דוד מאיר: אין לנו אזהרה לפני אכיפה.

<דוד מאיר: נושא של התראה ניתן במקרים בהם ההפרה היא הפרה ראשונה או הפרה שעומדת באיזה שהוא נוהל שניתן לתת בפעם הראשונה אזהרה.

<איתי עצמון: התראה מינהלית.

<דוד מאיר: התראה מינהלית.

<דוד מאיר: באי תשלום שכר מינימום לעולם לא תינתן.

<דוד מאיר: זה תמיד יהיה עיצום כספי.

<דוד מאיר: אני גם לא חושב לתת התראה למי שלא משלם שכר מינימום.

<דוד מאיר: ברוב ההפרות יש התראה.

<דוד מאיר: בחלק קטן מאוד יש מיד עיצום כספי.

<איתי עצמון: אני לא בטוח שאתם מדברים על אותו מונח.

<איתי עצמון: את מדברת על התראה באופן כללי, על אזהרה מראש, אתה מדבר על התראה מינהלית לפי חוק הגברת האכיפה.

<צופיה בן-דוד: אני לא מספיק בקריאה בדקויות של החוקים.

<צופיה בן-דוד: מדובר פה על נוהל מינהלי של הוצאה לפועל מיד, בלי צורך במערכת משפטית.

<צופיה בן-דוד: השאלה אם חקלאי, שזה קהל היעד - -?

<קריאה: זה לא מדויק.

<איתי עצמון: גם לפני הטלת עיצום כספי יש שימוע, יש הליך שלם בחוק.

<צופיה בן-דוד: נתקלתי בחקלאי שבאו אליו ב-05:00 לפנות בוקר ולקחו לו 17 עובדים על המקום.

<איתי עצמון: מאיזו סיבה?

<קריאה: יכול להיות שהוא מעסיק אותם בצורה לא חוקית.

<צופיה בן-דוד: העסקה הייתה חוקית.

מיכל רוזין: הזכרת את כיבוי אש.

מיכל רוזין: סיירנו עם הוועדה ביום ראשון שעבר במספר מוסדות סיעודיים.

מיכל רוזין: אחת הבעיות הקשות שעולות שוב ושוב זה הנושא של כיבוי אש.

מיכל רוזין: יכולים פשוט להודיע למוסד סיעודי: עכשיו אתה נסגר לחודשיים, כי אין לך אישור כיבוי אש.

מיכל רוזין: לכיבוי אש יש את הזמן שלהם.

מיכל רוזין: עד שהם יגיעו לתת את האישור, מה אמורים לעשות עם המטופלים הסיעודיים?

מיכל רוזין: האם יש לכם קשר עם כיבוי אש?

מיכל רוזין: האם אתם מגיעים עם פקחי כיבוי אש?

מיכל רוזין: זה חלק מהעניין.

מיכל רוזין: אתם בודקים כשאתם מגיעים למקום אם יש אישור כיבוי אש?

מיכל רוזין: האם אתם מוודאים שכיבוי אש נותנים את המענה הנכון?

<דוד מאיר: עם כיבוי אש אנחנו פועלים רק במסגרת העסקים שמעסיקים מסתננים, לא בפעילות השגרתית היום יומית.

<דוד מאיר: אנחנו לא בודקים את היבטי כיבוי אש בכל העסקים בשוטף.

<דוד מאיר: זה בכלל תפקיד של רישוי עסקים.

מיכל רוזין: כשמעסיקים את מבקשי המקלט, האם אתה בודק כיבוי אש?

<דוד מאיר: באזור תל-אביב ישנם עסקים פיראטיים בכמויות אדירות שנמצאים מתחת לבניינים ויש בהם בלוני גז, יש בהם חשמל פיראטי.

<דוד מאיר: מספיק שיהיה איזה זיק אחד של אש שירים בניין שלם ויפציץ בניינים שלמים באזור המרכז.

מיכל רוזין: אתה לא בודק כיבוי כשהוא מעסיק עובדים זרים?

מיכל רוזין: אני לא מצליחה להבין.

<דוד מאיר: יש עסקים שמראש בונים אותם בצורה מאוד מאוד - -

מיכל רוזין: אני איתך.

מיכל רוזין: אני בעד שתעשה פיקוח.

מיכל רוזין: השאלה למה כשזה מבקשי מקלט אז כן, כאשר זה עובדים זרים אתה אומר לי שאתה לא מתעסק עם כיבוי אש.

<דוד מאיר: אני לא מדבר על עסקים שהם עסקים נורמטיביים.

<דוד מאיר: לעסק שנבנה בהליכי רישוי יש אישור כזה או אחר.

<דוד מאיר: שם דרוש אישור כיבוי אש או דרוש אישור של משרד הבריאות.

<דוד מאיר: אלה היבטים שרישוי עסקים בודקים.

<דוד מאיר: כשאנחנו הולכים בפעילות משותפת עם כיבוי אש זה במטרה להפסיק באופן מידי פעילות או לסגור עסק כי יש שם סכנות אמיתיות שיכולות לגרום כל רגע לאסון.

<דוד מאיר: אם חסר לו אישור כיבוי אש, זה תפקידן של הרשויות המקומיות לבדוק.

מיכל רוזין: אתה רוצה לענות על העניין של שירותי תרגום?

<דוד מאיר: אין לנו הקצאה מסוימת של מתורגמנים.

<דוד מאיר: יש לנו שירותי תרגום שאנחנו קונים מחברה.

<דוד מאיר: כל שנה המשרד עושה מכרז לשירותי תרגום, מקצה כסף לשירותי תרגום.

<דוד מאיר: אנחנו יוצאים במכרז.

<דוד מאיר: אם אינני טועה, חברת "פרוטוקול" היא החברה.

מיכל רוזין: המפקח מגיע עם מתורגמן?

<דוד מאיר: כן.

<דוד מאיר: לפני שאנחנו יורדים לשטח אנחנו מתאמים עם מתורגמן שנמצא איתנו ברכב ומלווה אותנו במהלך יום העבודה.

<דוד מאיר: אם קרה מקרה שהגענו לשטח לא במסגרת גביית העדות הראשונה אלא במסגרת נוספת של פיקוח ואני צריך לדבר עם עובד, אנחנו יכולים להסתייע גם בתרגום טלפוני.

<דוד מאיר: גם זה יכול להיות.

<דוד מאיר: דרך אגב, התרגום הטלפוני הוא עוד יותר טוב מהתרגום בפועל, כי לפעמים כשאני לוקח את המתורגמן אני יום שלם לא מוצא את העובד.

<דוד מאיר: בטלפון יותר קל, כי אתה מוצא את העובד.

<דוד מאיר: יש שירותי תרגום.

<דוד מאיר: זה לא מתורגם לכמות תקנים, זה מתורגם לכסף.

<דוד מאיר: יש הקצאת כספים כל שנה על מנת לתת את שירותי התרגום.

<דוד מאיר: את נוהל העבודה שלנו אנחנו נדאג לפרסם.

<דוד מאיר: כשאנחנו מגיעים לתלונה, ההנחיה הראשונה היא להתמקד במהות התלונה, לראות על מה העובד מתלונן, כאשר בנוסף להרחיב לכל שאר חוקי העבודה הרלוונטיים להעסקה שלו, קרי: שכר, שעות עבודה, תלושי משכורת, ניכויים, כל מה שקשור להיבט של הרווחה שלו.

<דוד מאיר: זה בדרך כלל מתמקד ב-5 חוקי עבודה עיקריים ומרכזיים.

<דוד מאיר: זה נכון לעובדים זרים ולשאר המשק.

<דוד מאיר: אלה החוקים הרווחים, או אלה תנאי העסקה הרווחים של העובדים.

<דוד מאיר: זה נוהל העבודה.

<דוד מאיר: הרבה פעמים תראו תלונה על נושא של שכר מינימום, כאשר בסוף העיצום הכספי יהיה על שעות נוספות, על העסקה של 7 ימים בשבוע, או על אי מתן תלוש שכר.

<דוד מאיר: אנחנו מרחיבים את הבדיקה לכל שאר התנאים הנלווים שהעובד זכאי להם במסגרת החוק.

מיכל רוזין: אתה רוצה להגיד לי משהו לגבי פיצויי פיטורים של אלה שמוזמנים לחולות?

מיכל רוזין: האם זאת סוגיה שאתם אמורים לאכוף בדיני עבודה?

<דוד מאיר: אנחנו לא מוסמכים בכלל לאכוף פיצויי פיטורים.

מיכל רוזין: למה?

<דוד מאיר: זה לא בסמכותנו.

<דוד מאיר: הסמכות היא אזרחית.

<דוד מאיר: זו לא סמכות אכיפה של משרד הכלכלה לגבי ישראליים ולגבי זרים.

<קריאה: זה משהו שעובד יכול לתבוע.

<דוד מאיר: זו זכות אזרחית של העובד לתבוע בבית דין.

<אבי סלומה: - -

<יאיר גולדשמידט: האם לפי תלונות גובים?

מיכל רוזין: כמה יזום - -?

<דוד מאיר: בערך 60%, 70% מהטיפול אלו תלונות, 30%, 40% זאת אכיפה יזומה.

<דוד מאיר: רוב האכיפה היזומה היא בקרב המסתננים ומבקשי המקלט.

מיכל רוזין: התלונות מגיעות מהארגונים?

מיכל רוזין: האם כשזה מגיע לממונה היא אוטומטית מעבירה אליך, או שיש איזה שהוא תהליך שהיא עושה לפני שזה עובר אליך?

<דוד מאיר: יש שתי אופציות לקבל את התלונות.

<דוד מאיר: איריס מעיין היא הגוף שמקבל תלונות.

<דוד מאיר: היא הממונה על זכויות העובדים.

<דוד מאיר: או שהיא מקבלת תלונות מארגונים, או שהיא מקבלת תלונות מעובדים.

<דוד מאיר: היא מבצעת הליך מקדמי, איזה שהוא בירור מול העובד כדי לוודא את מהות התלונה ואיזו סמכות רלוונטית לטפל.

<דוד מאיר: ישנם מקרים - -

<איתי עצמון: אם זה בכלל בסמכות שלה, קודם כל.

<דוד מאיר: אם היא יכולה להפעיל את הסמכות שלה בהליכים אזרחיים, היא תפעיל.

<דוד מאיר: במידה וצריך סמכויות מינהליות או פליליות להפעיל, אז או שהיא תפנה אלינו, או שהיא תפנה לרשות ההגירה.

<דוד מאיר: זה צינור אחד.

<דוד מאיר: צינור שני הוא גוף שנמצא אצלנו במינהל ההסדרה והאכיפה שנקרא גוף מתחום פניות ותלונות.

<דוד מאיר: לא מעט פעמים מגיעות פניות מ"קו לעובד", מגיעות פניות מ "הקו החם".

מיכל רוזין: איך היא יודעת אם היא צריכה לפנות למינהל אכיפה?

<דוד מאיר: ל"קו לעובד" יש את השיטה הכי טובה.

<דוד מאיר: הם פונים לכולם במקביל.

<דוד מאיר: מישהו בסוף יתפוס.

מיכל רוזין: אתה יודע מה זה אומר?

מיכל רוזין: שאין בעל בית אחד.

מיכל רוזין: אין מישהו אחד שאתה יודע למי לפנות, לכן אתה פונה לכולם על-מנת שמישהו יעזור.

מיכל רוזין: יש לי לפעמים פניות ציבור שאני פונה לכולם, אני אומרת, "הצילו, מישהו".

<קריאה: שני הגופים האלה באמת יכולים לסייע.

<קריאה: שניהם באמת מסייעים.

<דוד מאיר: גוף אחד מתכלל.

<דוד מאיר: זה כל הדיון.

מיכל רוזין: תגיד לפרוטוקול מה אתה חושב בעניין.

<דוד מאיר: אמרתי שגוף מתכלל זה בעיני אחד הפתרונות.

<דוד מאיר: כשאנחנו מקבלים את התלונה מ"קו לעובד" או מכל גוף אחר, הוא נבחן אצלנו לפי השאלה באיזה הליך נכון הוא יטופל, האם במינהלי או בפלילי.

<דוד מאיר: לרוב הוא הולך להליך מינהלי .

<דוד מאיר: תוך חודש ימים מקבלת התלונה אנחנו מתחילים את תהליך החקירה, אנחנו מתחילים את הטיפול הראשון.

<דוד מאיר: יש מקרים שזה לא תמיד יוצא לפועל.

<דוד מאיר: מול "קו לעובד" צריך לעשות את ההסדרה, לעדכן אותם מתי לא מצאנו את העובד, מתי אין לנו מספיק פרטים כדי לטפל.

<דוד מאיר: בגדול, תוך חודש ימים מרגע קבלת התלונה יש איזו שהיא יצירת קשר ראשוני עם העובד.

מיכל רוזין: תאמר לי משהו על העבודה המשותפת עם משרד החקלאות, עם רשות ההגירה, עם המשטרה.

מיכל רוזין: איך מתבצעת העבודה המשותפת, מעבר לזה שאתה מכיר אותו, הוא מכיר אותך, ההוא מכיר את ההוא ומרימים טלפון?

<דוד מאיר: אנחנו לא מעט פעמים מתאמים פעולות משותפות.

<דוד מאיר: כשאנחנו מקבלים איזו שהיא תלונה, כשהוא מקבל תלונה ויש איזה אירוע חמור, אנחנו יוצאים ביחד.

<דוד מאיר: אנחנו יוצאים לא מעט פעמים ביחד לשטח.

<קריאה: לא עם משרד החקלאות.

<דוד מאיר: עם משרד החקלאות אין לנו שום קשר.

<קריאה: רק בנושא של - -

<דוד מאיר: בנושא אכיפה יש לא מעט פעמים שיש לנו פעילות משותפת עם רשות ההגירה.

<דוד מאיר: יש לא מעט מקרים שאנחנו אחרי ביצוע פעולות חקירה מעבירים להם מידע: מצאנו א', ב', ג', או שהם מעבירים אלינו: מצאנו א',ב',ג', זה לא בסמכותנו.

<דוד מאיר: עם משרד החקלאות אין לנו קשר באכיפה, אין לנו פעילויות משותפות באכיפה.

<דוד מאיר: יש פעילות בנושא הקצאות, אבל זה לא קשור לנושא האכיפה.

מיכל רוזין: כמה פקחים יש לכם?

<דוד מאיר: 2000 משרות יש לנו לצורך האכיפה רק של עובדים זרים.

<דוד מאיר: כל היתר זה לאכיפה הכללית.

מיכל רוזין: מה ההכשרה שמקבלים אותם 40 וכל השאר?

<דוד מאיר: כל מפקחי העבודה שלנו, כולל מי שלא עוסק בתחום של עובדים זרים, עוברים הכשרה של חוקי עבודה וקורס חקירות.

<דוד מאיר: אנחנו מכשירים אותם בין שבועיים לשלושה בקורס חקירות ודיני עבודה.

<דוד מאיר: הם מקבלים הסמכה מהשר לבצע את האכיפה.

<דוד מאיר: בנושא עובדים זרים אנחנו עושים הדרכות ספציפיות לעובדים זרים.

<דוד מאיר: אנחנו עושים ימי עיון שרלוונטיים לעובדים זרים.

<דוד מאיר: לפני שבוע עשינו סיור במקלט אטלס לכל העובדים שעוסקים בעובדים זרים, כדי שיסתכלו גם על ההיבטים היותר רחוקים של הפגיעה בעובדים זרים, לא רק על זכויות העובדים.

<דוד מאיר: זאת הכשרה שמקבלים אצלנו העובדים הזרים בכל ההיבטים של חוקי עבודה.

מיכל רוזין: כאשר אתם הולכים לפקח על סיעוד, האם אתם מגיעים עם העובדת הסוציאלית?

<דוד מאיר: לא, אנחנו מתאמים את זה בדרך כלל עם העובד, עם המעביד.

<דוד מאיר: אנחנו לא רוצים להגיע לשם באופן יזום, באופן מפתיע.

מיכל רוזין: למה לא בליווי העובדת הסוציאלית שאחראית על אותו מטופל?

<דוד מאיר: אני אנסה לראות אם אפשר לקדם את זה.

<דוד מאיר: זה לפנות אחר כך מול הלשכות.

<דוד מאיר: אם אני לא טועה, ללשכות יש את העובדת הסוציאלית, נכון?

מיכל רוזין: גם מחלקות הרווחה של הרשויות אמורות להיות בפיקוח על המטופלים.

<דוד מאיר: אני אבחן את העניין של שיתוף העובדות הסוציאליות.

מיכל רוזין: נאיף, הרבה שאלות זרמו אליך.

<נאיף הינו: צר לי שרשות האוכלוסין לא הגיעה לנתונים, מה שלא נהוג.

<נאיף הינו: אני אתחיל מהסוף של ידידי, מאיר דוד.

<נאיף הינו: אני תוהה למה משרד הכלכלה צריך את הכל.

<נאיף הינו: אני הייתי במשרד הכלכלה כמעט 20 שנה.

<נאיף הינו: הייתי ביחידת הסמך לעובדים הזרים.

<נאיף הינו: כשרצו להקים יחידה שתטפל בעובדים הזרים, אמרו: בואו נמחק את יחידת הסמך לעובדים הזרים עם 200 עובדיה ונעביר אותם לרשות האוכלוסין וההגירה.

<נאיף הינו: נקים שם רשות שתטפל מא' עד ת' בעובד.

<נאיף הינו: לא רק שעברנו ממשרד הכלכלה ב-2008, פתאום ב-2010 משרד הכלכלה החליט להקים יחידה, אחרי זה עוד יחידה, כאשר עכשיו השר מציע עוד צו על-מנת להרחיב את הסמכויות שלהן.

<נאיף הינו: אולי צריך לחזור לכלכלה.

<נאיף הינו: לא נראה לי.

<נאיף הינו: אם לא רוצים לעשות, צריך להקים עוד יחידות, עוד צווים.

מיכל רוזין: השאלה מה הסמכות שלכם על פי החוק.

מיכל רוזין: האם נכון שרשות ההגירה היא זאת שמפקחת על חוקי עבודה?

<נאיף הינו: יש דילמה.

<נאיף הינו: הרעיון להעביר את יחידת הסמך לעובדים זרים ממשרד התמ"ת למשרד הפנים היה ב-2005.

מיכל רוזין: ואז בא שר, שינה את זה למשרד הכלכלה.

מיכל רוזין: השתנתה דעתו.

מיכל רוזין: ככה נהוג במדינת ישראל, לא?

<נאיף הינו: זה לגבי זה.

<נאיף הינו: יש לי כאן נתון של הגשת כתבי אישום של רשות האוכלוסין.

<נאיף הינו: בשנת 2011 הגישו כ-180 כתבי אישום בסך 11 מיליון שקל.

מיכל רוזין: ומ-2011?

<נאיף הינו: אין לי את הנתון.

<נאיף הינו: יש לי נתונים אחרים של אכיפה.

<נאיף הינו: הבאתי לפה נתוני אכיפה.

<נאיף הינו: נתוני אכיפה יש לי משנת 2009.

<נאיף הינו: מה שמעניין הוא מ-2011,2012,2013 ברשות האוכלוסין וההגירה.

<נאיף הינו: בכל שנה פתחנו מעל 2000 תיקי חקירה בסוגיות האלו.

<נאיף הינו: יש לי כאן נתון של שנת 2012.

<נאיף הינו: ניתנו מעל 1500 קנסות בשנת 2012, כנ"ל בשנת 2013.

מיכל רוזין: בגין מה?

<נאיף הינו: בגין העסקה וביטוח.

<איתי עצמון: העסקה ללא היתר?

<נאיף הינו: העסקה ללא היתר.

<קריאה: באיזה תחומים?

<איתי עצמון: בניגוד לתנאי ההיתר.

<קריאה: יש איזה פילוח כללי?

<נאיף הינו: יש לי פילוח כללי.

<קריאה: כללי, לא צריך מספרים.

<נאיף הינו: יש לי גם מספרים.

<אבי סלומה: אולי כדאי להביא - -

מיכל רוזין: זה נכון.

מיכל רוזין: יש פה אמירה נכונה לגבי האינטרס של המדינה להוביל תביעות אזרחיות, לאו דווקא קנסות, עיצומים כספיים ועיצומים מינהליים בדרך.

<נאיף הינו: יש לי כאן את שנת 2013.

<נאיף הינו: אני אתן את זה לפי בניין, חקלאות, תעשייה.

מיכל רוזין: אתה אומר בעיקר על ביטוח רפואי.

מיכל רוזין: על מה עוד?

<נאיף הינו: על העסקה בניגוד להיתר או ללא היתר.

<נאיף הינו: בסביבות ה-1500 קנסות אנחנו מטילים כל שנה.

<נאיף הינו: ברשות האוכלוסין וההגירה, במינהל האכיפה יש כ-20 צוותי אכיפה שמופעלים כמעט 24 שעות.

מיכל רוזין: כמה בכל צוות?

<נאיף הינו: 80 עובדים.

<נאיף הינו: הם מונים מאתים ומשהו, אבל כמות העובדים שנמצאת בשטח ביום יום היא בסביבות ה-80 עובדים.

מיכל רוזין: הם עובדי הרשות, עובדי מדינה?

מיכל רוזין: הם לא מתוגמלים לפי קנסות?

<נאיף הינו: הם עובדי המדינה מן המניין.

<נאיף הינו: הם קיבלו הכשרה מתאימה.

<נאיף הינו: הם לא היו יכולים לקבל את ההסמכה אם הם לא היו עוברים את חוק עובדים זרים, את חוק הכניסה לישראל ואת כל החוקים הרלוונטיים.

<נאיף הינו: הם קיבלו הכשרה מהמשרד לביטחון פנים ומהשר שלנו על מנת לקבל את ההסמכה המתאימה.

<נאיף הינו: .

מיכל רוזין: מה קורה כשהם מגיעים ויש עבירות או חריגות שקשורות לתחום הפיקוח של משרד הכלכלה?

<נאיף הינו: יש שיתוף פעולה הדוק עם משרד הכלכלה.

<נאיף הינו: ברור לכולם שכשפקח מגיע לבדוק חוקיות העסקה של עובד זר הוא לא בודק את השכר שלו.

<נאיף הינו: הוא לא לוקח תלושי משכורת בשביל לבדוק את השכר שלו.

<נאיף הינו: הוא בודק את ההיבט שלו בסוגיה שלו.

<נאיף הינו: אנחנו בדילמה כאשר מגיעה תלונה של שכר ומגורים לגבי מי שבודק אותה.

מיכל רוזין: מי זה הגוף הרלוונטי?

<נאיף הינו: ישבנו בזמנו – גם אני הייתי אחד השותפים – וכתבנו טיוטה לנוהל עבודה של משרד הכלכלה.

<נאיף הינו: יש לי כאן את הטיוטה במקרה.

<איתי עצמון: מתי התחלתם לעבוד על הנוהל?

<נאיף הינו: עבדנו מאז שכתבנו את הטיוטה.

<נאיף הינו: אנחנו עובדים על הנוהל.

<נאיף הינו: הוא לא נחתם סופית.

<איתי עצמון: מאז תיקון החוק ב-2010?

<נאיף הינו: הנוהל עוד לא נחתם סופית.

<נאיף הינו: אני לא יודע למה הוא לא נחתם סופית, אבל יש טיוטה שמפורסמת של העבודה שהוציא משרד הכלכלה.

<נאיף הינו: אנחנו שותפים לטיוטה הזאת.

<איתי עצמון: אם אני לא טועה, בהודעה לתקשורת שמשרד הכלכלה הוציא אחרי התיקון לחוק נאמר שבקרוב יהיה נוהל מוסכם בין המשרדים.

<איתי עצמון: אנחנו כבר 4 שנים אחרי התיקון לחוק.

<נאיף הינו: אני עובד לפי הנוהל הזה.

<נאיף הינו: לכל משרד יש את הסעיף הרלוונטי שהוא ייחודי לו.

<נאיף הינו: כל תלונה שיש בה עניין של שכר מינימום תועבר למשרד הכלכלה, כל תלונה שיש בה העסקה לא חוקית עם שאר המרכיבים תועבר אלינו.

<איתי עצמון: זאת סמכות מקבילה.

<איתי עצמון: מה קורה בסמכות מקבילה?

<נאיף הינו: ברגע שיש תלונה על העסקה לא חוקית, ביטוח ומגורים, הסמכות המקבילה היא שלנו.

<נאיף הינו: ברגע שיש תלונה של שכר, מגורים, ביטוח וחוזה עבודה, זה - -

<איתי עצמון: מה קורה אם יש רק מגורים?

<נאיף הינו: מגורים זה בדרך כלל אנחנו.

<קריאה: הרשות מובילה את זה.

<נאיף הינו: הרשות מטפלת בזה.

<איתי עצמון: זה קבוע בנוהל?

<נאיף הינו: זה קבוע בנוהל.

<אבי סלומה: השאלה לגבי ההגירה.

<אבי סלומה: האם לכלכלה יש סמכות - -?

מיכל רוזין: למשרד הכלכלה לא.

מיכל רוזין: הוא צריך לפעול דרך רשות ההגירה.

מיכל רוזין: אנחנו נשמע עכשיו מנאיף לגבי מה קורה לגבי ביטול היתרים.

מיכל רוזין: שאלו פה לגבי עזיבה או לגבי מצב שבאו ולקחו עובדים מחקלאי או מסיעוד.

מיכל רוזין: אתה תיכף תאמר לנו על העניין של הסמכויות.

מיכל רוזין: אני רוצה להבין את העניין לאשורו.

מיכל רוזין: האם כשאתה מגיע עם פקחים שלך ובודק את תנאי העסקה – תפרט לנו מה זה אומר בניגוד להיתר – בסופו של דבר גם אם העובד אומר לך: תקשיב, לא משלמים כמו שצריך, אני עובד יותר מידי שעות, אתה אומר לו: שמע, זה לא עניין שלי, תפנה למשרד הכלכלה?

<נאיף הינו: אתה גובה עדויות.

<נאיף הינו: אם יש דיווח על תלונה, אני מקבל את התלונה ואני מעביר למשרד הכלכלה.

<נאיף הינו: צוות הפיקוח מגיע לשני נושאים.

מיכל רוזין: כמה תלונות הגיעו מרשות ההגירה מתוך התלונות שציינת?

מיכל רוזין: מתוך 60% תלונות, כמה הגיעו מרשות ההגירה?

<דוד מאיר: לרשות ההגירה יש מנגנון שמעביר לנו גם תלונות שמגיעות מ"הקו החם".

<דוד מאיר: חלק גדול מהתלונות מגיעות מרשות ההגירה.

<דוד מאיר: "הקו החם" זה במסגרת ההסכמים הבילטראליים.

<דוד מאיר: חלק גדול מהתלונות מגיעות דרך הרשות.

<נאיף הינו: ב"קו החם" התקבלו בשנת 2013 בסביבות ה-2000 תלונות בתחום החקלאות.

<נאיף הינו: חלקן טופלו על ידי הרשות, חלקן עברו למשרדים השונים – משרד הכלכלה, משטרת ישראל, או כל גוף אחר.

<יאיר גולדשמידט: כמה מ"קו לעובד"?

מיכל רוזין: בסיעוד אין "קו חם".

מיכל רוזין: האם בחקלאות או בסך הכל?

<יאיר גולדשמידט: כמה בחקלאות אני יודע.

<נעה שאואר: בשנת 2013 העברנו בסביבות תשעים ומשהו תלונות למשרד הכלכלה, בערך 10 תלונות פחות לרשות ההגירה.

<נעה שאואר: יש גם תלונות שהגיעו אליכם, למינהל הבטיחות.

מיכל רוזין: כמה נענו?

<נעה שאואר: אף אחת.

<נעה שאואר: יש דברים קונקרטיים.

<נאיף הינו: במקרה הבאתי לפה 3 מיילים שקיבלתי ואמרתי שזה לא בסמכות שלי, שצריך להעביר לכלכלה.

<נאיף הינו: העברתי להם ולכלכלה.

<נאיף הינו: אני לא יודע מה זה "לא נענו".

מיכל רוזין: תמשיך בסקירה שלך לגבי מה זה בניגוד להיתר, מה ההליכים שאתם מבצעים.

<נאיף הינו: המפקחים שמגיעים לשטח בודקים את העובד מול ההיתר שיש למעסיק.

<נאיף הינו: אם העובד מועסק בחקלאות, בודקים האם למעסיק יש היתר לתחום החקלאות.

<נאיף הינו: ברגע שאנחנו פוגשים עובד שנטש, או עובד שקיבל היתר לחקלאות ומועסק בבניין, מבחינתי יש כאן הפרה של החוק.

<נאיף הינו: לא בכל מצב אנחנו עוצרים, מעכבים את העובד ומטילים קנס על המעסיק, אבל יש מקרים שעוצרים את העובד.

<נאיף הינו: הוא דיבר על 17 אנשים שהגיעו.

<נאיף הינו: יכול להיות שאותם אנשים היו נוטשים.

<נאיף הינו: הם הגיעו לעבוד בערבה, עבדו שנה, שנתיים, 3, 4, או שהם נטשו בסיעודי.

מיכל רוזין: אין להם היתר.

מיכל רוזין: זה כבר לא קשור אם הם בבניין או בחקלאות.

<נאיף הינו: אמרתי שאם זה ללא היתר, יש לנו סמכות לעצור, לעכב ולהרחיק את העובדים.

<נאיף הינו: ייפתח תיק חקירה נגד אותו מעסיק שהעסיק את אותם אנשים.

מיכל רוזין: האם אתם מבררים איפה הלשכה הפרטית, איפה התאגידים בעניין, איפה מי שדאג להעביר אותו מחקלאי אחד לחקלאי אחר או מחקלאי לבניין?

<נאיף הינו: כל המכלול הזה נבדק ונחקר.

<נאיף הינו: הטלנו בשנת 2013 1500 קנסות.

מיכל רוזין: על מי?

מיכל רוזין: על מעסיקים.

מיכל רוזין: השאלה אם גם לתאגידים וללשכות פרטיות.

<נאיף הינו: גם לתאגידים וגם ללשכות פרטיות.

<נאיף הינו: נגד תאגידים ונגד לשכות פרטיות יש כל מיני סוגי חקירות.

<נאיף הינו: לא הבאתי את הנתון.

<נאיף הינו: ביקשתי, אבל לא קיבלתי כמה הגבלנו, ביטלנו או עשינו שינויים ללשכות ולתאגידים בתחומים השונים.

<נאיף הינו: אני לא רוצה לזרוק פה שמות של תאגידים או לשכות שיש בעניינם חקירות והחלטות להגביל או להתנות את הרשימות שלהם, אבל יש כאלה ברשות.

<נאיף הינו: אפשר להביא במהלך השנים כמה הגבלנו, את מי הגבלנו וכמה ביטלנו רשימות של היתרים לתאגידים וללשכות הפרטיות.

מיכל רוזין: לכמה מעסיקים?

<נאיף הינו: אין לי את הנתון.

<נאיף הינו: אנחנו מבצעים את החקירה.

<נאיף הינו: כל החומר החקירתי מועבר למחלקת החקירות.

מיכל רוזין: אין קשר בין ה-1500 לבין כמה שבוטל היתר?

<נאיף הינו: נכון.

<נאיף הינו: אם תרצי, גברתי, ענת שמעוני תוסיף כמה פסקי דין היו בשנת 2012,2013.

<נאיף הינו: בפסקי הדין שהיו אני מדבר על קנסות שאנחנו הטלנו.

<איתי עצמון: קנסות מינהליים.

<נאיף הינו: כן, קנסות מינהליים.

מיכל רוזין: איך התלונות שאתה מקבל ממשרד הכלכלה שהם מטפלים בהן משפיעות על ההיתרים ועל העבודה שלכם?

<נאיף הינו: זה מועבר למשה נקש.

<נאיף הינו: אני היחידה שמתעסקת בבדיקת התלונה.

<נאיף הינו: כל החומר הגולמי - -

מיכל רוזין: אבל אתה ומשה מדברים ביניכם.

<נאיף הינו: נכון.

<נאיף הינו: אני כרגע לא יודע את הנתון.

<נאיף הינו: ביקשתי ממנו.

<נאיף הינו: הוא הפנה אותי לגורם אחר על מנת לדעת מה נעשה לגבי ביטול והתניית היתרים.

<נאיף הינו: אנחנו מקבלים מהרשות, אנחנו מקבלים מהמשטרה.

<נאיף הינו: אנחנו בשיתוף פעולה עם משטרת ישראל בכל הסוגיות של גביית היתר, הסחר וכל מה שיש בעובדים הזרים.

<נאיף הינו: לגבי המסתננים.

<נאיף הינו: מה שאמר בזמנו מוטי ברקוביץ עדיין תקף.

<נאיף הינו: אין אכיפה על מסתנן שמחזיק באשרה 2(א)(5) תקפה.

<נאיף הינו: מותר לו לעבוד בכל תחום, אצל כל מעסיק.

<נאיף הינו: הוא לא צריך היתר להעסיק אותו.

מיכל רוזין: איך יודע את זה מעסיק, הרי בוויזה שלו רשום שאסור לו לעבוד בכל עבודה?

<נאיף הינו: הוא יכול להסתכל בוויזה.

<נאיף הינו: יש הבטחה של הרשות.

<קריאה: יש אישור שהייה.

מיכל רוזין: מי יודע מזה?

<נאיף הינו: הקמפיין מתייחס למי שמעסיק שלא בתוקף.

<נאיף הינו: הוויזה שלו לא בתוקף.

מיכל רוזין: בוויזה רשום שהוא לא יכול להיות מועסק.

מיכל רוזין: איך הוא צריך לדעת שהצהרתם פה בוועדה שאתם לא אוכפים?

מיכל רוזין: כמובן גם הצהרתם בבתי המשפט.

<נאיף הינו: הצהרנו בבתי המשפט וגם בוועדות האלו שאנחנו לא עושים אכיפה.

מיכל רוזין: יש פה הטעיית המעסיקים.

<נאיף הינו: זאת לא הטעייה, כי אנחנו לא עושים אכיפה.

מיכל רוזין: בסדר.

מיכל רוזין: הוא לא יעסיק את אותו אדם כי הוא לא מבין, הוא לא יודע לקרוא את הוויזה הזאת.

מיכל רוזין: בוויזה כתוב שחור על גבי לבן: "אסור להעסיק אותו".

מיכל רוזין: איך הוא ידע שמותר לו להעסיק אותו, למרות שכתוב - -?

<רון עוזרי: עכב חוסר המידע הזה מנכ"ל משרד הבריאות הוציא הוראה לבתי האבות הסיעודיים שאוסרת להעסיק עובדים זרים מכל סוג.

<רון עוזרי: הוא לא מכיר את הסיפור הזה.

<רון עוזרי: הוא הוציא מכתב מפורש.

מיכל רוזין: יש פה בעיה.

מיכל רוזין: אני חושבת שיש פה כוונת מכוון להטעות את המעסיקים ואת הציבור.

מיכל רוזין: אתה אומר לי, או ישב פה מוטי ברקוביץ שאמר שאתם מאוד ברורים.

מיכל רוזין: הקמפיין הזה לא ברור.

מיכל רוזין: הקמפיין הזה בא להפחיד.

מיכל רוזין: הקמפיין הזה אומר למעסיקים: אל תעסיקו אותם, כי אין להם אישור עבודה.

<נאיף הינו: אני אבדוק את זה מול המשרד.

<נאיף הינו: אין פה שום כוונת מכוון.

<אבי סלומה: אין קשר - -.

מיכל רוזין: איך אמור מעסיק לדעת?

מיכל רוזין: אם אתה אומר לי שאסור לנהוג במקום מסוים מעל 50 קמ"ש, כאשר בעצם מותר 80, אני לא אמורה לדעת את זה.

מיכל רוזין: אני עדיין רואה את השלט 50.

מיכל רוזין: אני אסע במהירות 50 כחוק, נכון?

מיכל רוזין: יש פה הטעיה.

מיכל רוזין: אותו דבר פה.

מיכל רוזין: אנחנו יודעים שהוויזה שלהם קובעת שאסור להם לעבוד.

מיכל רוזין: אתם לא אוכפים את אי העסקה.

מיכל רוזין: אתם התחייבתם על כך לבית המשפט העליון.

מיכל רוזין: הקמפיין הזה יוצא נגד ההתחייבות שלכם לבית המשפט העליון.

<נאיף הינו: זה רלוונטי, למרות שאני - -

<קריאה: הוא לא קובע את המדיניות הזאת.

<נאיף הינו: לא שינינו שום דבר במדיניות, חוץ מהפרסום.

מיכל רוזין: הוא אחראי על האכיפה.

<רון עוזרי: לממשלה יש כוונה שהם לא יעבדו.

<רון עוזרי: הם משחקים את זה בשתי צורות: פעם אחת ככה, פעם ככה.

<רון עוזרי: מה מסובך פה?

מיכל רוזין: מדובר פה בהטעיה.

מיכל רוזין: ההטעיה בעייתית מאוד.

<דנה רשף: זה תופס גם בסיעוד?

<דנה רשף: העניין שלא יאכפו מעסיק סיעודי שמעסיק עובד זר שאין לו היתר, שהוא 7 שנים בארץ - - הוא מעסיק אותו כיוון שהוא היחיד שהוא מצא.

<דנה רשף: לא יאכפו?

מיכל רוזין: זה חוזר לשאלה שנשאלה לגבי מה קורה כאשר אתה יודע שעובד זר הוא ללא היתר והוא כרגע עובד עם מטופל סיעודי.

מיכל רוזין: כמה זמן אתה נותן למטופל הסיעודי להחליף את אותו עובד?

מיכל רוזין: אנחנו יודעים שלפעמים זה מידי.

מיכל רוזין: אתה תופס אותו ברחוב ולוקח אותו לנתב"ג.

מיכל רוזין: השאלה מה קורה עם המטופל.

מיכל רוזין: מי אחראי עליו?

<נאיף הינו: אני מופתע מהשאלות של ידידי.

<נאיף הינו: רשות האוכלוסין וההגירה נמנעת מלהיכנס למעסיקים סיעודיים, נמנעת מלקחת את העובדים שלהם.

מיכל רוזין: תפסת את העובדת הסיעודית ברחוב.

<נאיף הינו: יש הנחיה חד משמעית לא להיכנס לסיעודיים ולעצור אותם.

מיכל רוזין: הביתה, לכן הן נכלאות בבית כי הן מפחדות לצאת החוצה.

<נאיף הינו: בבית לא יהיה.

<נאיף הינו: נפגשים עם עובד זר.

<נאיף הינו: ברגע שהוכח שהעובד הזר מטפל בסיעודי הוא לא ייעצר.

<נאיף הינו: אנחנו לא עצרנו כאלה.

<אבי סלומה: אתם כן עוצרים ברחוב.

<נאיף הינו: בנוסף להיותי מנהל תחום חקירות, אני מנהל גם מרחב.

<נאיף הינו: לצורך העניין אני מאשר עיכובים, מעצרים.

<נאיף הינו: אני אומר לכם חד משמעית שברגע שיש פקח שנתקל בעובד זר שטוען שיש מאחוריו מעסיק שמרותק לכיסא, אנחנו לא נעצור אותו.

<נאיף הינו: אנחנו נדאג שהמשפחה - -

מיכל רוזין: מה זה "מרותק לכיסא".

מיכל רוזין: לא כל הסיעודיים מרותקים לכיסא?

<נאיף הינו: סיעודי.

מיכל רוזין: יש לו אישור העסקה.

<נאיף הינו: אם יש לו אישור העסקה, יוכח שזה העובד היחיד שנמצא שם, כאשר ניתוק העובד הזה יצור נזק למטופל, אנחנו לא מנתקים אותו.

<נאיף הינו: אני אומר את זה כמנהל מרחב, לא כמנהל תחום חקירות.

מיכל רוזין: כל תלונה מרגע זה אני מפנה אליך.

<קריאה: זה לא מדויק.

מיכל רוזין: אנשים בשטח אומרים שזה לא נכון.

<אבי סלומה: זה לא מדויק.

מיכל רוזין: תיתן דוגמה שלקחו את העובד הסיעודי והשאירו את המטופל ללא - -

<נעה שאואר: אנחנו גם נתקלים בעובדים כאלה שנעצרו.

<נאיף הינו: חוץ מזה שאנחנו יחידת אכיפה אנחנו יכולים גם לתשאל.

<נאיף הינו: כל עובד שנעצר אומר "אני עובד אצל מעסיק".

<נאיף הינו: אנחנו בודקים את הנתונים מול המעסיק, בודקים מול המשפחה.

<נאיף הינו: אל תיקחו עכשיו את הטענה.

<נאיף הינו: אם המשפחה תבוא ותפנה אלינו - -

מיכל רוזין: לא הבנתי איך הוא נתן לך תשובה, כי לי יש - -

<אבנר עורקבי: הוא מתקשר למעסיק.

<נאיף הינו: אני מתקשר למעסיק, לבן המשפחה.

<נאיף הינו: אני מעכב אותו.

<נאיף הינו: אני חייב לבדוק.

מיכל רוזין: יש לי דוגמה של מטופל סיעודי שעצרו את המטפלת שלו.

מיכל רוזין: היא ישבה בגבעון.

מיכל רוזין: לקח לנו חודשיים לשחרר אותה.

מיכל רוזין: אמנם לא שלחו אותה למדינה שלה, אבל היא חודשיים ישבה בכלא.

מיכל רוזין: הוא נשאר לבד בלי מטפל או מטפלת.

<אבי סלומה: בגלל שהמעסיק לא הביא לה כסף לטוס.

מיכל רוזין: לא.

מיכל רוזין: במקרה הזה הם התעקשו ואנחנו התעקשנו שהיא תישאר.

מיכל רוזין: השאירו את המטופל ב-23:00 בלילה, שאז שהוא התקשר אלי, לבד.

מיכל רוזין: אתה אומר שזה לא קורה.

מיכל רוזין: אנחנו מטפלים במקרים כאלה שקורים.

<נאיף הינו: זה מקרה אחד.

<נאיף הינו: ההנחיות של המנכ"ל, של ראש המינהל הן הנחיות ברורות.

<נאיף הינו: לא עוצרים ולא מתעסקים.

<נאיף הינו: זאת לא הבעיה של מדינת ישראל.

<דנה רשף: זו כן בעיה.

<דנה רשף: זה מאוד בעיה.

<דנה רשף: אנשים לא מוצאים עובדים.

<נאיף הינו: זאת לא הבעיה של המדינה.

<אבי סלומה: אתם תופסים ברחוב.

מיכל רוזין: השאלה שלי היא יותר מזה.

מיכל רוזין: אתה אומר "הוכחה".

מיכל רוזין: האם הוא צריך להוכיח שלמטפל יש היתר העסקה כחוק, כלומר הוויזה שלו בתוקף, או שבכל מקרה, גם אם הוויזה שלו לא בתוקף - -?

<נאיף הינו: גם אם הוויזה שלו לא בתוקף ויש הוכחה - -

מיכל רוזין: שזאת הבעיה העיקרית.

מיכל רוזין: מה הכוונה של "הוכחה"?

<נאיף הינו: הוכחה זה כשהמטופל עצמו או מישהו יכול להגיד שזה עובד שלו, כאשר אם ייקחו לו את העובד הוא יישאר לבד.

<דנה רשף: במסגרת הוועדה ההומניטרית אפשרו לאלפי אנשים להמשיך לעבוד.

<דנה רשף: אלה אנשים טובים.

<נאיף הינו: זו תוצאה של מה?

<דנה רשף: זה עוד מעט נגמר.

<דנה רשף: יש עוד הרבה מאוד אנשים שהם במצוקה אמיתית.

<דנה רשף: אנחנו יודעים שהעובדים בוחרים.

מיכל רוזין: עכשיו זה לא נושא הדיון.

מיכל רוזין: אני מבינה מה את אומרת.

מיכל רוזין: זאת בעיה קשה, אבל אי אפשר לברוח כל פעם לנושאים אחרים.

מיכל רוזין: אנחנו עכשיו בנושא מאוד ספציפי.

מיכל רוזין: כאשר הם תופסים עובד זר שעובד ללא היתר , או כשהם תופסים אותו מחוץ לבית המטופל, מה אז קורה?

<רענן שנהב: אולי אותו עובד שאתה תופס ללא היתר ברחוב עובד אצל קשיש באופן בלתי חוקי ולא מתבצעת אכיפה.

<רענן שנהב: יש גם צד שני למטבע.

<רענן שנהב: לאותו מעסיק שאותו עובד היה רשום תחתיו יש עובד בלתי חוקי.

<רענן שנהב: הוא קיבל לגיטימציה מכם לעבוד.

<רענן שנהב: בינתיים יושב איזה מעסיק סיעודי אחר, שהיה שמח מאוד אם הייתם לוקחים את העובד הזה, מעלים אותו על מטוס כדי שהוא יוכל לקבל - -

מיכל רוזין: סליחה, לא הבנתי.

מיכל רוזין: למטופל הסיעודי יש היתר להעסיק.

<קריאה: המכסה נפגעת.

<רענן שנהב: זו לא המכסה.

מיכל רוזין: אין פה בעיית מכסה.

<רענן שנהב: נניח שמעסיק העסיק עובד סיעודי במשך 5 שנים, העובד הפסיק לעבוד והלך לעבוד באופן בלתי חוקי.

<רענן שנהב: העובד רשום במשרד הפנים על אותו אדם שהביא אותו.

<רענן שנהב: אותו אדם לא יכול להביא עובד אחר.

מיכל רוזין: זה לא נכון.

<רענן שנהב: זה נכון.

<נאיף הינו: זה יכול להיות בתחום החקלאות.

מיכל רוזין: אני לא מבינה.

מיכל רוזין: מה שאתה אומר זה שאם הבאתי עובד זר על האשרה שלי, על ההיתר שלי, והוא לא עזב את המדינה, אני לא יכולה להביא אחר?

<רענן שנהב: בדיוק.

<רענן שנהב: כל עוד הוא לא רשום תחת מעסיק אחר, או כל עוד הוא לא עזב את המדינה.

<נאיף הינו: אני לא רוצה לעשות סלט.

<אבי סלומה: עד שהעובד לא עוזב - -

<רענן שנהב: או עד שהוא לא נרשם תחת מעסיק אחר.

<רענן שנהב: אם הוא בא לעבוד רק 5 שנים בארץ, הוא לא יכול להיות רשום תחת מעסיק אחר.

מיכל רוזין: יש אנשים שיש להם היתר להעסיק עובד זר, העובד הזר עזב אותם ואין להם יותר היתר?

מיכל רוזין: הם לא יכולים להעסיק?

<נאיף הינו: בתחום הסיעודי אין עם זה שום בעיה, המעסיק מקבל עובד חלופי במקום.

<נאיף הינו: בשאר התחומים, כמו תחום החקלאות - -

מיכל רוזין: מאיפה הוא מקבל עובד חלופי?

<נאיף הינו: יש לשכה שתדאג לו לעובד חלופי.

<דניאל אברהם: העובד הזה לא חוקי.

<דניאל אברהם: הלשכה נותנת אותו, אבל הוא לא חוקי.

מיכל רוזין: היום זו הבאה של אחד על אחד.

מיכל רוזין: אם יש לך היתר, מביאים לך עובד.

מיכל רוזין: האם הלשכה יכולה להביא לך עובד שהוא בהיתר, או שהיא מוצאת לך עובדים שנמצאים פה?

מיכל רוזין: מה זה עובד עם היתר שאין לו מטופל?

<נאיף הינו: יש תהליך איך מורידים עובד מהיתר של מעסיק.

<נאיף הינו: המעסיק צריך להגיד שהעובד הזה ברח, נטש.

<נאיף הינו: הוא צריך להעביר דיווח.

<נאיף הינו: רושמים את זה במאגרים.

<נאיף הינו: הוא יקבל עובד חלופי, אין עם זה בעיה.

מיכל רוזין: זאת אומרת, מה שהוא אומר לא נכון.

<נאיף הינו: זה נכון בתחומים אחרים.

מיכל רוזין: תסביר במה כן.

<נאיף הינו: בתחום החקלאות.

<נאיף הינו: נניח שלחק

<נאיף הינו: לאי יש 10 עובדים ועובד אחד קם בוקר אחד ונוטש אותו.

מיכל רוזין: הוא לא יכול לקבל במקומו אחר.

<נאיף הינו: הוא לא יכול לקבל.

<נאיף הינו: הוא צריך לחכות 3 שנים - -

<קריאה: זאת בעיה רצינית.

מיכל רוזין: למה?

<דניאל אברהם: אם כל העובדים ברחו, הוא זכאי לאחד.

<נאיף הינו: אנשים באים ובורחים.

<נאיף הינו: אנחנו לא יודעים מה הסיבות.

מיכל רוזין: עוזבים.

מיכל רוזין: "בורחים" זאת מילה - - אני רואה אנשים רצים בשדות כותנה בארצות הברית.

<נאיף הינו: אני אחזיר אותך אחורה.

<נאיף הינו: מדינת ישראל קבעה הקצאות לתחומים שונים.

<נאיף הינו: אי אפשר להכניס כמה שאנחנו רוצים לתוך מדינת ישראל.

<נאיף הינו: תחום החקלאות, תחום הבנייה - -

מיכל רוזין: למה נענש החקלאי או המטופל הסיעודי?

<נאיף הינו: אמרתי שהמטופל הסיעודי מקבל.

<נאיף הינו: בתחום הסיעוד אין הקצאה ממשלתית.

מיכל רוזין: אין סף.

מיכל רוזין: בחקלאות ובבניין יש.

<נאיף הינו: יש סף.

<אבי סלומה: אני רוצה לתקן אותו.

<אבי סלומה: יש הקצאה ברורה.

מיכל רוזין: זה אישי.

<אבי סלומה: אם המטופל נמצא ללא מטפל, הוא מקבל מטפל ברשימה שנמצאת בארץ.

מיכל רוזין: הוא עמד על כך.

מיכל רוזין: הוא אמר שאם הוא מוכיח שעזבו אותו, הוא יכול להביא מבחוץ.

<קריאה: לא מבחוץ.

<קריאה: מתוך הארץ.

מיכל רוזין: נאיף, יכול או לא יכול להביא מבחוץ?

<נעה שאואר: תבהיר שיש פשוט שוני מאוד מאוד גדול בין חקלאות, בניין וסיעוד, מכיוון שבחקלאות ובבניין יש הסכמים בליטראליים ואי אפשר לעשות מסחרה.

<נאיף הינו: יש מגבלה.

<נאיף הינו: יש מכסות ממשלתיות.

<נעה שאואר: קבלת ההיתר היא קצת שונה.

<נאיף הינו: נכון.

<נאיף הינו: אמרתי שבתחומים האלה זה שונה לחלוטין.

מיכל רוזין: מה קורה בסיעוד?

<אבי סלומה: יש כאן איפה ואיפה.

מיכל רוזין: כי זה שונה.

מיכל רוזין: אלה שני תחומים שונים לחלוטין.

מיכל רוזין: אתה אומר שבסיעוד, בניגוד לחקלאות, אין מכסות.

מיכל רוזין: אם יש לי היתר ועזב אותי העובד, אני יכולה להביא מישהו חדש?

מיכל רוזין: זה אפשרי?

<נאיף הינו: זה אפשרי.

<נאיף הינו: יש ועדה.

<נאיף הינו: הוא אומר שהוא לא מצא.

<נאיף הינו: בתווך בין המדינה למעסיק יש גם לשכה שאמורה לדאוג למעסיק לקבל עובד זר חלופי.

<דנה רשף: העובד צריך לרצות לעבוד.

<קריאה: מאיפה הלשכה תביא?

מיכל רוזין: בחיים יש שני צדדים.

מיכל רוזין: אני צריכה לרצות לעבוד כדי שיעסיקו אותי.

<דנה רשף: היום הם בוחרים.

מיכל רוזין: את שוב הולכת לנושאים אחרים.

<דנה רשף: זה בדיוק על אותו עניין.

מיכל רוזין: זה לא אותו עניין.

מיכל רוזין: אם מגבילים את המעסיק הסיעודי אחרי שעזב אותו העובד לבחור רק ממה שיש בארץ, זאת בעיה.

מיכל רוזין: זה לא קשור לזכותו של העובד להחליט איפה הוא רוצה לעבוד.

<נאיף הינו: אם עובד בתחום הסיעוד עוזב מעסיק, המעסיק רשאי לקבל עובד חלופי מלשכת כוח האדם, מהלשכה המתווכת.

<נאיף הינו: הוא פונה ללשכה ומבקש לקבל עובד.

מיכל רוזין: מה אם הוא לא מוצא?

<נאיף הינו: אם הוא לא מוצא, יש ועדה שמידית מאשרת לו הבאה מחו"ל.

מיכל רוזין: מי זאת הוועדה?

<נאיף הינו: משה נקש בוועדה בסיעוד.

<נאיף הינו: יאשרו לו במידי.

<נאיף הינו: לא נתקלתי - אני עשרים ומשהו שנים בשירות המדינה במשרד הכלכלה וברשות - במצב שלסיעודי לא נתנו מענה והוא לא קיבל עובדים זרים.

<נאיף הינו: גם כשיש צורך ב-2 עובדים וב-3 עובדים הוועדות אישרו.

מיכל רוזין: בסדר.

מיכל רוזין: אנחנו נאסוף מקרים שבהם נתקלנו בבעיה.

מיכל רוזין: אנחנו נעביר אותם.

מיכל רוזין: אני רוצה לשמוע לגבי החקלאות.

<נאיף הינו: בחקלאות יש נוהל פנימי של רשות האוכלוסין וההגירה.

מיכל רוזין: אם עזבו אותו 5, לא אחד, מתוך 10 - -

<נאיף הינו: אם 5 עובדים נוטשים בחקלאות, החקלאי לא יקבל אוטומטית עובדים במקום, כי יש הקצאה ממשלתית.

מיכל רוזין: מה הוא אמור לעשות?

<נאיף הינו: או שהוא אמור לחכות 3 שנים - -

<קריאה: לבקש נדבות.

<דניאל אברהם: הוא נחנק.

<דניאל אברהם: זה חונק אותו.

<קריאה: אתה לא נותן לו שום פתרון.

<נאיף הינו: אחרי 3 שנים הוא מקבל במקומו עובד.

<קריאה: 3 שנים לא נקטוף את היבול.

<נאיף הינו: הסעיף השני זה אם העובד הזר עזב את הארץ והתפנתה הוויזה של המעסיק.

<נאיף הינו: החקלאי מקבל במקומו - -

מיכל רוזין: צריך להוכיח שהוא עזב.

<נאיף הינו: לא צריך להוכיח.

<נאיף הינו: אנחנו משרד הפנים.

<נאיף הינו: יש לנו את כל הכניסות והיציאות.

<קריאה: דרך אגב, כשהוא ברח המעסיק גם צריך לשלם את האגרה.

מיכל רוזין: לא תמיד יש לכם מי נכנס ומי יצא.

מיכל רוזין: הרבה פעמים אתם טוענים שאין לכם מי נכנס, מי יצא, אתם לא יודעים איך לזהות אותו, אתם לא יודעים שזה הוא.

<נאיף הינו: בדרך כלל בסוגיית העובדים אנחנו שולטים.

<נאיף הינו: הסעיף השלישי הוא אם העובד הזר הזה מצא מעסיק.

<נאיף הינו: ברגע שהוא מצא מעסיק וישב על ההיתר של המעסיק, למעשה ההיתר של המעסיק הראשון, הוויזה שלו התפנתה והוא יכול לקבל.

<נאיף הינו: אלה שלושת המצבים.

מיכל רוזין: אם הוא עוזב חקלאי והולך לעבוד במושב אחר, מתפנה לי - -

<נעה שאואר: ונרשם למעסיק החדש.

מיכל רוזין: כן, נרשם למעסיק החדש.

מיכל רוזין: מותר אז למעסיק הקודם להביא אחרים במקומו.

<נאיף הינו: נכון.

מיכל רוזין: זה מה שיוצר את העברת העובדים בין החקלאים?

<דניאל אברהם: אם העובד ברח, אין למעסיק את העובד ואף אחד לא הזדכה על הוויזה, הוא ממשיך לשלם אגרה.

<דניאל אברהם: למה?

<דניאל אברהם: שיסביר לי למה.

<נאיף הינו: אני לא יודע לגבי אגרות.

מיכל רוזין: אגרה זה נושא חשוב.

<נאיף הינו: רשות האוכלוסין וההגירה נתנה עוד שני כלים להתמודד עם הסוגיה.

<נאיף הינו: יש ועדה בדבר זיכוי נוטשים.

<נאיף הינו: במקרה אני חבר בוועדה הזאת.

<נאיף הינו: אנחנו מזכים אוטומטית כל חקלאי שנטש אותו עובד אחד.

<דניאל אברהם: מתוך 10.

מיכל רוזין: אם נוטש, האם אתם מזכים אותו על האגרה או על האדם?

<נאיף הינו: על האדם.

<נאיף הינו: הוא יקבל וויזה במקום.

<נאיף הינו: כרגע למעסיק יש עובד אחד.

<דניאל אברהם: תדגיש שזה לא יותר מעובד אחד.

<דניאל אברהם: אם יש לי 10 עובדים שברחו, אתה מזכה אותי באחד באופן אוטומטי.

<דניאל אברהם: למה אחד?

מיכל רוזין: מה הרציונל של ההחלטה הזאת?

<נאיף הינו: יש רציונל.

<נאיף הינו: אם יש עובד אחד במשק, העסק יתמוטט אם הוא הולך.

<נאיף הינו: אם יש לו 10 עובדים וברחו לו 4,5,6, יש לו עדיין עובדים זרים.

מיכל רוזין: ואם יברחו 10?

<נאיף הינו: גם כאן רשות האוכלוסין נתנה שני כלים.

<נאיף הינו: אפשר להגיש בקשה לוועדה, הוועדה תבחן.

<נאיף הינו: אנחנו בוחנים.

<נאיף הינו: הדבר השני שיותר חשוב הוא שיש אפשרות לעשות ניוד.

<נאיף הינו: גם בתוך מושב וגם בתוך מדינת ישראל אפשר לנייד.

<נאיף הינו: יש צרכים.

<נאיף הינו: נניח שבערבה אין קטיף ואין כלום.

<נאיף הינו: ברגע שלמעסיק יש היתר אין שום בעיה שיקבל 10 במקום 1.

<נאיף הינו: שיביא בניודים.

<נאיף הינו: אין עם זה שום בעיה חוקית.

<דניאל אברהם: אם אין ניוד, מה הוא עושה?

<דניאל אברהם: אני רוצה להגיד לכם, קודם כל, מה אני מרגיש.

<דניאל אברהם: לקחו 5000 חקלאים, שמו אותם בכלוב על השולחן.

<דניאל אברהם: כל אחד מקבל אליו חץ.

<דניאל אברהם: יש לי בקשה אליכם.

<דניאל אברהם: תעשו את זה מהר, כי לא נוח בכלוב.

<דניאל אברהם: זה בדיוק מה שאתם עושים.

<דניאל אברהם: במקום לדון בבעיה עצמה אנחנו דנים מסביב.

<דניאל אברהם: כשאנחנו מדברים על איך לפקח ועל איך לעשות אנחנו לא דנים בבעיה עצמה.

<דניאל אברהם: כל ההפרות האלו נובעות ממשהו.

<דניאל אברהם: מישהו מפר חוק.

<דניאל אברהם: או שזה נובע מכך שהוא עבריין מועד - יש אולי כאלה לא הרבה -או שהוא נאלץ לעשות את זה.

<דניאל אברהם: גם אם אני אלך לדבר האחרון שהוא אמר על כך שהוא ינייד חופשי אבל כמות העובדים היא בחוסר, זה אומר שהניוד הוא כמעט בלתי אפשרי.

<דניאל אברהם: צריך להתמזל מזלי שיניידו לי את העובדים.

<דניאל אברהם: אתה מדבר על 10 עובדים שברחו.

<דניאל אברהם: זה יכול לקרות.

<דניאל אברהם: גם קרו מקרים כאלה.

<דניאל אברהם: במקרה כזה איבדתי את המשק.

<דניאל אברהם: אם אני מעסיק 10 עובדים במשק של 60,70 דונם והעובדים בורחים, אני הולך לאיבוד, אני פושט את הרגל.

<דניאל אברהם: מה הסיפור של לתת לו אחד?

<דניאל אברהם: בשביל מה אתה נותן לו אחד?

<דניאל אברהם: זאת החלטה מיותרת.

<דניאל אברהם: תבטל את האחד, זה מה שאני מציע.

מיכל רוזין: תדבר על הפיקוח ועל האכיפה, כי זה נושא הדיון.

<דניאל אברהם: אני מדבר על הפיקוח ועל האכיפה.

מיכל רוזין: אתה מדבר על החקלאות ועל העובדים הזרים.

<דניאל אברהם: אנחנו דנים פה על הפיקוח, על האכיפה ועל כל הנושאים האלה.

<דניאל אברהם: אני לא שמעתי פעם אחת דיון לגבי זכותו של המעסיק.

<דניאל אברהם: אני חקלאי.

<דניאל אברהם: איזה זכויות יש לי כמעסיק?

<דניאל אברהם: עובד שגרם לי נזק - -

<קריאה: אתה יכול לתבוע אותו.

<דניאל אברהם: אנחנו יודעים מה אני אקבל ממנו מהתביעות.

<דניאל אברהם: אפשר לחשוב שאותו עובד יושב על מיליונים.

מיכל רוזין: זאת שאלה למשרד הכלכלה.

<דניאל אברהם: הייתי רוצה לשמוע איזה זכויות יש לי, ריבונו של עולם.

<דניאל אברהם: אני מעסיק.

<דניאל אברהם: האם יש לי זכויות במדינה הזאת, או שרק חובות?

<דניאל אברהם: אין כזה דבר.

<דניאל אברהם: זה לא נתפס לי, רבותיי.

<דניאל אברהם: זה גם לא הגיוני שכל דבר הוא פלילי.

<דניאל אברהם: לא יכול להיות שהדבר הזה הוא פלילי.

<דניאל אברהם: בדיני עבודה יש אולי 100 ו-200 חוקים.

<דניאל אברהם: את מצפה ממני שאני אלך לעורך דין שיאמר לי: רגע, בוא נפתח את הספר, נראה מה החוק הזה אומר?

<דניאל אברהם: הוא קורא רבע שעה בשביל למצוא מה העבירה הזאת.

<דניאל אברהם: אתם מצפים מכל חקלאי שיהיה מומחה בדיני עבודה?

<דניאל אברהם: למה שלא תהיה הדרכה?

<דניאל אברהם: למה שלא תהיה הכוונה?

<דניאל אברהם: למה שלא תהיה אזהרה?

<דניאל אברהם: ישר באים ומוציאים להורג.

<דניאל אברהם: זה לא הולך כך, רבותיי.

<דניאל אברהם: נשארו 5000 חקלאים.

<דניאל אברהם: תשמרו עליהם.

<דניאל אברהם: זה מה שאני מציע לוועדה הזאת.

מיכל רוזין: הנקודה של ההכוונה וההדרכה למעסיקים בתחום הזה היא נקודה חשובה מאוד.

<אבי סלומה: לעובדים הזרים יש את הארגונים ואת העמותות.

<אבי סלומה: כל מה שהם עושים זה מגיעים אליו.

<אבי סלומה: אין אף ארגון אחד שעוזר, שנותן גב למעסיק של העובדים הזרים.

<דנה רשף: נפגעתי.

מיכל רוזין: זה לא מדויק.

מיכל רוזין: יושב פה ארגון אחד.

מיכל רוזין: יש ארגונים אחרים שעושים את זה.

<אבנר עורקבי: אני יכול להעיד שעל כל השאלות שאנחנו מפנים אליהם הם נותנים תשובות נאותות, ישירות וברורות.

<נאיף הינו: אם תרצו, אני אתן לכם את הנתונים של התחומים – חקלאות, בניין.

<רון עוזרי: אני אדבר בעיקר על תחום הסיעוד.

<רון עוזרי: כ-70% מהדיירים אצלנו בדיור המוגן נמצאים בתחום הסיעודי.

<רון עוזרי: אנחנו מכירים את תחום העסקה הסיעודי מהדיור המוגן, ששם יש אנשים, דיירים שמטופלים על ידי עובדים זרים ברישיון ודיירים שמגיעים אלינו מהקהילה שבה הם קיבלו את השירות.

<רון עוזרי: אני רוצה לומר לגבי האכיפה.

<רון עוזרי: צריך אכיפה, טוב שיש אכיפה, אבל האכיפה צריכה להיות מסודרת.

<רון עוזרי: כדי שהאכיפה תהיה טובה המעסיק והעובד צריכים לדעת בדיוק מה התנאים.

<רון עוזרי: אם אני מדבר פה על התחום של הסיעוד, צריך לצאת פה בקמפיינים.

<רון עוזרי: כל מעסיק של עובד זר צריך לקבל מסמך על הזכויות של אותו עובד זר.

<רון עוזרי: לא ייתכן שכשאותו עובד זר מחליט שב-1 במאי הוא רוצה חופש, או שב-1 באפריל הוא רוצה חופש, הוא קם ויוצא בלי להודיע שעתיים לפני כן.

<רון עוזרי: לא ייתכן שכשאותו עובד זר מגלה שהמעסיק קצת כבד לו, אז אין לו חשק לטפל בו והוא מעדיף את הזקן ממול שאותו רק צריך להאכיל בכפית ולצאת איתו לפארק בחוץ.

<רון עוזרי: אותו עובד רוצה לטפל בשני, כאשר הוא התקבל בכלל בשביל הראשון.

<רון עוזרי: נפגעים פה אותם מעסיקים.

<רון עוזרי: זאת פגיעה קשה מאוד.

<רון עוזרי: ההגנה פה על המעסיקים, שבמקרה הזה הם אנשים חסרי ישע בעצמם, היא בעייתית.

<רון עוזרי: צריך שיהיה מידע בדוק וכתוב.

<רון עוזרי: שיקבל כל אחד מסמך קצר, לא 20 עמודים, ואז אותו מעסיק יעשה פחות עבירות ולא נצטרך להגיע לאותה אכיפה.

<דנה רשף: שייכנס ל"קו למעסיק".

<דנה רשף: יש שם את כל החוקים.

מיכל רוזין: לפני האחריות של הארגונים יש את האחריות של המדינה כלפי המעסיקים .

מיכל רוזין: הארגונים זה דבר חשוב, אבל יש אחריות של המדינה כלפי המעסיקים.

<רון עוזרי: אני אגיד לך איפה את לא בסדר.

<רון עוזרי: אני יודע שיש "קו לעובד".

<רון עוזרי: הם מגינים לפעמים על העובדים גם כשלא צריך.

<רון עוזרי: אני עוסק בתחום 25 שנה.

<רון עוזרי: אני יודע שיש "קו למעסיק".

<רון עוזרי: הלוואי וכולם ידעו.

<רון עוזרי: קורה לא אחת בנושא האכיפה שמגיעה תלונה של עובד.

<רון עוזרי: יכול להיות שהיא תלונה אזרחית, תלונה פלילית או תלונה אחרת.

<רון עוזרי: מה מתברר?

<רון עוזרי: שאותו עובד שהתקבל בשביל סיעוד עובד בכלל במשק בית או במקום אחר.

<רון עוזרי: הוא משחק אותה צדיק גמור כדי שישאירו אותו בארץ.

מיכל רוזין: אין פה טענה על האכיפה.

מיכל רוזין: הדיונים האלה מתבצעים כל שבוע.

מיכל רוזין: היום אנחנו מדברים על אכיפה.

מיכל רוזין: אתה אומר, ובצדק, שאם עובד זר לא עובד בתחום שיש לו היתר, צריך לאכוף עליו.

מיכל רוזין: הם עושים את זה.

<רון עוזרי: הם לא עושים את זה.

<רון עוזרי: העניין הוא שהם לא עושים את זה.

<רון עוזרי: הוא מציג לך שהם קשוחים.

<רון עוזרי: הם יוצאים בקמפיין לכל אזרחי מדינת ישראל שאם הם יודעים על עובד זר שלא עובד בתחומו, יש להפנות אותו מידית אליהם.

<רון עוזרי: אם אותם עובדים זרים לא יהיו פה, יהיו אחרים במקומם.

<רון עוזרי: אני אומר בכוונה חיובית.

<רון עוזרי: ישנם 20 אלף דיירים סיעודיים בבתי אבות סיעודיים שאין להם תקן אחד של עובד זר.

<רון עוזרי: יש מחסור בכוח אדם.

<רון עוזרי: את הוזמנת אלינו לסיור.

<רון עוזרי: נקיים את הסיור בדיור מוגן ובבתי אבות.

<רון עוזרי: הם נפגעים בגלל שמסתובבים אחרים שלא נותנים שירותי סיעוד.

<רון עוזרי: מה אומרים מקבלי ההחלטות?

<רון עוזרי: שמסתובבים הרבה.

<רון עוזרי: האכיפה פה צריכה להיות הרבה יותר קשה.

<רון עוזרי: אני לא מחפש פה הנחות למעסיקים, אבל כלפי העובדים צריכים לאכוף בלי הנחות.

<רון עוזרי: אנחנו צריכים לתת גיבוי לרשות ההגירה ולכל גורם שמטפל בזה, כי אז נוכל לקבל רישיונות לאלה שבאמת צריכים לקבל רישיונות.

<רון עוזרי: הם הנפגעים הגדולים.

<רון עוזרי: מי שלא מקבל את השירות נפגע מכך שאין אכיפה כלפי העובדים שלא מתנהגים בסדר.

מיכל רוזין: אנחנו לא מגבים עובדים שמועסקים שלא כדין ולא מגבים מעסיקים שמעסיקים עובדים לא כדין.

מיכל רוזין: אני רוצה לשמוע מהמשטרה.

מיכל רוזין: אמרנו, ובצדק, שהמעסיקים הם לא עבריינים.

מיכל רוזין: רוב המעסיקים אינם רוצים לעבור על החוק.

מיכל רוזין: חלק מהעניין הוא אי ידיעת החוק או עניין של הכוונה והדרכה.

מיכל רוזין: אני חושבת שזו נקודה מאוד חשובה.

מיכל רוזין: הרבה פעמים זה עניין של מצוקות החיים.

מיכל רוזין: אנחנו בכל זאת רוצים לשמוע על המקרים שבהם כן מעורבת המשטרה, כן מעורב משרד המשפטים, לשמוע על המקרים הפליליים.

מיכל רוזין: כיצד נעשית האכיפה?

מיכל רוזין: מה התיאום בין רשות ההגירה ומשרד הכלכלה?

מיכל רוזין: האם יש תיעוד?

מיכל רוזין: האם אתם מקבלים מידית קריאה?

מיכל רוזין: האם אתם מקבלים אחרי חצי שנה ואתם הולכים לחפש איפה העובד או העובדת נעלמו לכם?

מיכל רוזין: אני לא יודעת.

מיכל רוזין: אני באמת שואלת אמיתי מה המצב בשטח.

<רובי קיים: אני רוצה לפתוח בנושא של מה שנטע אמרה על כך שאנחנו מזהים ירידה בעבירות הסחר בבני אדם ובעבירות הנלוות.

<רובי קיים: אני חייב להדגיש שזה לא בגלל אי אכיפה, כי את רוב הנתונים והמודיעין שלנו, ואני אומר את זה ביושר, אנחנו מקבלים מארגוני הסיוע ומכל מיני מוקדים אחרים או ארגונים אחרים שפועלים בתחום.

<רובי קיים: יש ירידה בדיווחים על ביצוע העבירות האלו.

<רובי קיים: אנחנו מזהים ירידה בכל התחום של הסחר בבני אדם ובעבירות הנלוות.

<רובי קיים: איך מתבצעת האכיפה בעצם?

<רובי קיים: יש לנו קצינה ייעודית לטובת הנושא הזה.

<רובי קיים: אני יכול להגיד לכם שאין הרבה או כמעט בכלל תחום של עבירות שהמשטרה ייעדה לו קצין ייעודי.

<רובי קיים: התפקיד של אותה קצינה זה לקבל תלונות מארגוני סיוע, מבתי דין למשמורת, ממשרדי הממשלה השונים, מרשות האוכלוסין, ממשרד הכלכלה, מכל הגופים שעוסקים בתחום הזה, לבדוק את מהות התלונה, ואז בעצם להחליט החלטה ראשונית מי יטפל בזה, האם המשטרה, או להעביר את זה לגופים שעובדים בשיתוף פעולה איתנו.

<רובי קיים: ברוב המקרים זה רשות האוכלוסין במשרד הפנים.

<רובי קיים: זה בנוגע למידת שיתוף הפעולה.

<רובי קיים: יש נוהל מסודר של עבודה בנושא הזה.

<רובי קיים: יכול להיות שפה ושם יש תקלות, אבל לדעתי הן מאוד מאוד מינוריות.

<רובי קיים: אני בתפקידי עוסק בתחום הסחר בבני אדם באופן כללי.

<רובי קיים: זאת נישה אחת ששייכת לנושא הזה.

<רובי קיים: אני לא ממש מזהה בעיות.

<רובי קיים: תמיד יהיו תלונות על כך שהטיפול לא נעשה נכון.

<רובי קיים: נעה מ"קו לעובד" יכולה להגיד שהייתה לקונה באיזו פנייה שלהם ליחידה בדרום בנושא של טיפול לא ראוי, לא נבון, לא מהיר.

<רובי קיים: ברגע שהייתה פנייה אלינו מיד הייתה התערבות מהירה והנושא טופל כמה שיותר מהר.

<רובי קיים: הכנסנו 5 או 6 עובדים למקלט לקורבנות סחר.

<רובי קיים: השוטרים הם עם מופלא, אבל יש דבר אחד שאנחנו לא ניחנים בו, שזה קריאת מחשבות.

<רובי קיים: לאסוף מודיעין בתחומים האלה זה מאוד מאוד קשה.

<רובי קיים: קשה להיכנס לכל דירה שמועסק שם עובד זר ולאסוף מודיעין משם.

<רובי קיים: קשה גם ממושבים ומכל מיני מקומות שמועסקים בהם עובדים זרים.

<רובי קיים: זה לנושא הזה.

מיכל רוזין: מה שאתה אומר לי הוא שיותר קל או שיש לך יותר אפשרות לעשות את זה סביב חקלאות, תעשייה או בניין מאשר עובד סיעודי.

<רובי קיים: ברור.

מיכל רוזין: האכיפה שלכם היא לא יזומה, היא בעקבות תלונות.

<רובי קיים: כן.

מיכל רוזין: כך עובדת המשטרה.

<רובי קיים: יש מקרים או יש עבירות שאנחנו אוספים מודיעין והאכיפה היא יזומה.

<רובי קיים: פה זה מאוד מאוד קשה.

מיכל רוזין: לגבי מבקשי המקלט אתם עושים יזום, או שרק בעקבות - -?

<רובי קיים: אנחנו מקבלים פניות מכל הגורמים שהזכרתי.

<רובי קיים: כל פנייה מטופלת.

<רובי קיים: אנחנו מקבלים גם הרבה פניות ממסתננים שלא עובדים פה.

<רובי קיים: מדובר באנשים שהגיעו מסיני ונמצאים בסהרונים או בחולות.

מיכל רוזין: הם עובדים.

<רובי קיים: הם לא הגיעו באשרה של עובד.

<רובי קיים: הם הגיעו מסיני.

<רובי קיים: גם בהם אנחנו מטפלים, למרות שאין לכאורה שום זיקה פלילית לעבירה שבוצעה פה בארץ.

<רובי קיים: כל העבירות מבוצעות נגדם בסיני.

<רובי קיים: גם בזה אנחנו מטפלים.

<רובי קיים: מי שמטפל בכל הנושא של האכיפה בעבירות האלו זה היחידות המרכזיות - יחידת סער ביחידה הכלכלית.

<רובי קיים: מי שמחליט על הגשת כתבי אישום זאת יחידה אחת של התביעות.

<רובי קיים: זה לא כמו בשאר העבירות שהתביעה נעשית על פי אזור השיוך או על פי סוג העבירה.

<רובי קיים: פה יש יחידת תביעות אחת שמטפלת בכלל התיקים מבחינה ארצית, שזאת להב או הפרקליטות, הכל תלוי בסוג העבירה.

<רובי קיים: דיברתי על הנושא של הכנסת הקורבנות למקלט.

<רובי קיים: זה רק בהחלטת משטרה.

<רובי קיים: רק אנחנו קובעים אם יש ראיה מינהלית.

<רובי קיים: גם אם התברר לנו בסופו של דבר שלא בוצעה פה עבירה, אנחנו לא מוציאים אותם.

<רובי קיים: אני יכול לפרט את כל נושא ההכשרות.

מיכל רוזין: הכניסה לא מותנית במתן עדות?

<רובי קיים: ממש לא.

<רובי קיים: הייתי פעם או פעמיים בכנסים כאלה בחו"ל.

<רובי קיים: זה בניגוד למדינות אחרות.

<רובי קיים: במדינות אחרות זה מותנה במתן עדות.

<רובי קיים: עיקר העבירות שאנחנו עוסקים בהן בנושא הזה הן: החזקה בתנאי עבדות, סחר בבני אדם לעבדות, עבודות כפייה, עיכוב דרכון וסוג עבירות אחרות שלאו דווקא קשורות בסחר בבני אדם אלא יותר עבירות שמבוצעות נגדם, כמו תקיפות, עבירות מין.

<רובי קיים: יש לנו מספר לא מועט של עבירות מין שמבוצעות בעובדות זרות.

<רובי קיים: אם אין תלונה, קשה לנו מאוד להגיע.

מיכל רוזין: רוב העבירות הן על ידי המעסיק או בכלל?

<רובי קיים: אם אנחנו מדברים על עבירות מין, אז רוב העבירות הן לא על ידי המעסיק.

<רובי קיים: אלה אנשים שמסתובבים סביב המעסיק.

מיכל רוזין: זה חלק מיחסי עבודה?

<רובי קיים: כן.

מיכל רוזין: לא כאלה שהלכו ברחוב ונפגעו?

<רובי קיים: יש גם כאלה, אבל אני לא יכול לייחס את זה לעובדת היותן עובדות זרות.

מיכל רוזין: מה קורה כאשר העובד משאיר אדם חסר ישע ומגלים אותו אחרי יומיים שלושה?

<רובי קיים: אני לא מכיר מקרים כאלה.

<רובי קיים: אני מניח שיש.

<רובי קיים: אני אישית לא מכיר.

<רובי קיים: זה יכול להיכנס בגדר עבירה של התעללות בחסר ישע.

מיכל רוזין: אתה לא יודע על תלונות כאלו שהוגשו?

<רובי קיים: לא.

<קריאה: כי אנשים לא הולכים.

<אבנר עורקבי: אני יכול להעיד שהייתה תלונה שקיבלתי עליה תשובה שאין עניין לציבור.

מיכל רוזין: נאמר פה שלא היו תלונות.

<קריאה: אנשים עסוקים בלמצוא עובד.

מיכל רוזין: מה אחוז העובדים הזרים מתוך כלל התלונות על סחר בבני אדם או עבדות?

מיכל רוזין: האם 100%, 90%?

<רובי קיים: אני לא יודע לכמת את זה, אבל זה לא הרבה.

<רובי קיים: זה לא הרבה, כי רוב התופעות של סחר בבני אדם זה או החבר'ה מסיני שמגיעים, או קורבנות זנות.

<מרב שמואלי: בתיקי עבדות יכולים להיות אזרחים ישראלים.

<מרב שמואלי: יש את הכתות למיניהן.

<מרב שמואלי: אין ספק שזרים הם בין הפגיעים ביותר לעבירות האלו.

<רובי קיים: אני חייב להדגיש משהו מאוד חשוב שהוטמע לכלל השוטרים, לאו דווקא לכאלה שעוסקים בתחום.

<רובי קיים: המדיניות של התביעה שלנו היא לא להעמיד לדין עובדים זרים שנפלו קורבן לביצוע עבירות שקשורות לשהייה בלתי חוקית.

<רובי קיים: לא יקרה מצב ולא צריך לקרות מצב שמגיע עובד זר לתחנת משטרה ורוצה להתלונן על המעסיק שלו והדבר הראשון שהמנהל שואל אותו זה אם יש לו אישור שהייה בארץ.

<רובי קיים: זה לא יקרה.

<רובי קיים: הוא גם לא יועמד לדין על זה.

<רובי קיים: זה חשוב.

מיכל רוזין: תוך כמה זמן הוא יגורש?

<רובי קיים: אם הוא קורבן לעבירה, אנחנו נעזרים ברשות האוכלוסין.

מיכל רוזין: נדמה לי שכתוב בנוהל - -

<רובי קיים: אני יכול להגיד שזה עובד.

<רובי קיים: יכול להיות שיהיו מקרים שיגידו לי שלא.

<רובי קיים: לגבי ההדרכות, עשינו הרבה הדרכות.

<רובי קיים: אני רוצה לציין כמה קשיים קטנים שיש לנו.

<רובי קיים: בחלק מהמקרים הקורבנות רוצים לחזור לארץ מוצאם.

<רובי קיים: כאלה שלא מוגדרים כקורבנות סחר אנחנו לא יכולים להכניס למקלט.

<רובי קיים: הם רוצים לחזור.

<רובי קיים: גם כאלה שאנחנו מכניסים למקלט רוצים מאוד לחזור.

<רובי קיים: אין לנו אפשרות לעכב את הקורבנות לצורך מתן עדות.

<רובי קיים: זאת בעיה די קשה, בעיקר בתחום הזנות, אבל גם בשאר העבירות.

<רובי קיים: בחלק מהמקרים הקורבנות לא רוצים לשתף פעולה, כי המטרה שלהם היא לעבור למעסיק אחר ולהמשיך לעבוד.

<רובי קיים: בזה אנחנו נעזרים ברשות האוכלוסין.

<רובי קיים: בחלק מהמקרים מצליחים.

<רובי קיים: יש לנו קושי אחרי זה באיתור של המתלוננים.

<רובי קיים: אחרי שהם מסרו עדות קשה קשה לנו מאוד למצוא אותם.

<רובי קיים: אין לנו בעיות של מתורגמנים.

<רובי קיים: יש לנו חברה.

מיכל רוזין: למה אתם מתקשרים ל"קו לעובד" כדי להיעזר בתרגום?

<רובי קיים: אם אנחנו מתקשרים ל"קו לעובד" אני לא יודע מזה.

<רובי קיים: אם זה קורה, אני מניח שזה רק בשפה התיגרינית, כי רק בשפה הזאת יש לנו קושי.

<רובי קיים: אני אשמח לשמוע על מישהו שהתקשר אליכם כדי לקבל שירותי תרגום.

<קריאה: בשמחה אני אעזור.

<רובי קיים: יש לנו את חברת "אולטקסט", שאנחנו עובדים איתה בשיתוף פעולה מלא.

<רובי קיים: רק כדי לסבר את האוזן, בעבר המשטרה עבדה עם חברת "פרוטוקול".

<רובי קיים: סדר הגודל של המתורגמנים לסך כלל השפות היה בסביבות 30 איש בפריסה ארצית.

<רובי קיים: היום אנחנו מדברים על 250 איש, אפילו קצת יותר, בפריסה ארצית.

<רובי קיים: אני לא מכיר בעיות כאלו, אבל אני אשוחח עם מיה אחרי זה.

<רובי קיים: יש הרבה בעיות אחרות של העובדים הזרים, כמו חוסר מודעות לזכויות שלהם, חוששים מאיבוד מקום העבודה.

<רובי קיים: יש כל מיני בעיות.

<רובי קיים: יש לנו המלצה.

<רובי קיים: אנחנו חושבים שיש מקום לחזק את המנדט של רשות האוכלוסין במשרד הכלכלה בהגשת כתבי אישום נגד מעסיקים על פגיעה בתנאי העסקתם של עובדים.

<רובי קיים: כמו שאמרת, גופים רבים ושונים מטפלים במהגרי עבודה.

<רובי קיים: אכן צריך מישהו מתכלל.

<רובי קיים: יכול להיות שזה פחות רלוונטי לתחום הפלילי, כי מלבד משטרת ישראל אין מישהו אחר שיכול לטפל.

<רובי קיים: יכול להיות שיש כאלה שמצטערים על זה, אבל זאת המציאות.

<רובי קיים: רק משטרת ישראל יכולה לטפל בתחום הפלילי.

<רובי קיים: אני מניח שבשאר העבירות צריך גורם מתכלל אחד.

<מרב שמואלי: אני אתייחס רק לחלק מהעבירות הקיצוניות של סחר.

<מרב שמואלי: אם חברתי ממשרד המשפטים תרצה להתייחס לעבירות אחרות, זה בסדר.

<מרב שמואלי: לא כל ניצול של עובדים זרים הוא סחר, עבדות או עבודת כפייה.

<מרב שמואלי: בתחום הזה לא רק שנעשות הכשרות רבות במשטרה, אלא לכל הגופים – רשות ההגירה, משרד הכלכלה ולכולם.

<מרב שמואלי: - -

מיכל רוזין: למען גילוי נאות וגילוי דעת, גם אני בתפקידי הקודם דאגתי לעשות הדרכות והכשרות לגורמים השונים, בעיקר ברשות הגירה, אבל גם במקומות אחרים.

<מרב שמואלי: אני השתתפתי באחת מהן.

<מרב שמואלי: שאלו פה על עניין של תיאום.

<מרב שמואלי: בתחום של הסחר היחידה שלנו, יחידת תיאום המאבק בסחר בבני אדם, מנסה לעשות פעילות של תיאום.

<מרב שמואלי: אני בקשר שוטף עם כלל הגורמים, מקבלת מידע מארגונים, גם מ"קו לעובד", מנסה להיות בשטח.

<מרב שמואלי: השתתפתי בסיור עם מפקחים של משרד הכלכלה.

<מרב שמואלי: אני מנסה לראות לא רק מה קורה בשטח, אלא גם מה לא קורה בשטח.

<מרב שמואלי: בתקופה האחרונה אין באמת הרבה תיקים.

<מרב שמואלי: יכול להיות שהסיבה – אני מקווה שזה כך – שיש ירידה בניצול החמור.

<מרב שמואלי: אולי עדיין מנצלים עובדים זרים, אבל לא בדברים הקיצוניים שאנחנו קוראים להם סחר ועבדות, שאלו עבירות חמורות של 16 שנות מאסר.

<מרב שמואלי: בחודשים האחרונים פעלתי כדי לבדוק למה אין תיקים.

<מרב שמואלי: הייתה ישיבה לפני פסח אצלי במשרד עם כל הגורמים כדי לחדד את ערוצי התקשורת בין כולם, כדי לנסות לתת מענה לפערי הזמן.

<מרב שמואלי: אם מתחיל תיק במשטרה, עד שמחליטים להעביר את זה למשרד הכלכלה יכול להיות שמתארך הזמן והעובד אולי יעזוב, אולי תפוג האשרה.

<מרב שמואלי: צריך שינסו לזרז את התקשורת ביניהם.

<מרב שמואלי: הייתי לאחרונה בפגישה אצל יוסי אדלשטיין במחלקת התביעות, אצל יוקי לופז בלהב.

<מרב שמואלי: בסיוע של רובי תהיה ישיבה עם ראש חטיבת חקירות ועם ראש מחלק סער החדש שמונה עכשיו לתפקיד.

מיכל רוזין: כמה אנשים נמצאים עכשיו במקלטים לסחר?

<מרב שמואלי: במקלט אטלס לגברים יש 35 מקומות.

<מרב שמואלי: למיטב ידיעתי, הוא מלא.

<מרב שמואלי: הרוב זה אריתראים ואתיופים, לאו דווקא עובדים זרים.

<מרב שמואלי: יש כמה.

<מרב שמואלי: יש את העניין של ההסכמים הבילטראליים.

<מרב שמואלי: אני הולכת להיות בפגישה עם שרית מרשות ההגירה, כדי לוודא שמי שמקבלת את הפניות ב"קו החם" מודעת לדברים האלה.

<מרב שמואלי: אנחנו מנסים את הפצת הידע הנדרש להעביר לכל מי שצריך.

<מרב שמואלי: צריך לדעת שאין הרבה תיקים.

<נעה שאואר: יש כמה דברים שמופנים בעיקר לרשות ההגירה.

<נעה שאואר: ב-8 באפריל 2013 שלחנו בקשה לפי חוק חופש המידע כדי להבין איזו פעילות נעשית בנוגע לשלילת היתרים, כדי להבין כמה היתרים נשללו למעסיקים בתחום החקלאות, כמה היתרים נשללו ללשכות הפרטיות.

<נעה שאואר: טרם קיבלנו תשובה שנה וחודש לאחר מכן.

<נעה שאואר: אנחנו עדיין עומדים ואומרים שכל צורות האכיפה שהוצגו כאן, כל הקנסות שניתנים אינם יעילים כל עוד לא מבוצעת שלילת היתרים למעסיקים.

<נעה שאואר: אני רוצה לתת דוגמה ממש קטנה.

<נעה שאואר: בשנת 2011 הוצאו 4 עובדים תאילנדים מתחום החקלאות במושב אחיטוב.

<נעה שאואר: הם הוכרו כקורבנות סחר.

<נעה שאואר: אחד מהם עוד מעט מסיים את זמן האשרה שלו כאן.

<נעה שאואר: המעסיקים, שהעובדים שלהם הוכרו כקורבנות סחר, עדיין מעסיקים עובדים בתחום החקלאות במושב אחיטוב.

<נעה שאואר: במושבים נוספים רבים, כמו רוויה ועוד ישובים נוספים, המעסיקים עדיין מעסיקים עובדים והיתרים לא נשללים.

<נעה שאואר: דיברתם על אכיפה.

<נעה שאואר: עוד לעניין האכיפה זה התרגום.

<נעה שאואר: אין שום יעילות ושום אפקטיביות באכיפה ללא מתורגמנים בשטח, כולל רשות ההגירה.

<נעה שאואר: כשאנחנו יכולים אנחנו בכיף עוזרים, אבל גם אצלי שעות התרגום מוגבלות.

<נעה שאואר: זאת צריכה להיות האחריות של רשות ההגירה.

<נעה שאואר: בנוגע למשרד הכלכלה, אי מדיניות או אי הסברה היא נקיטת עמדה.

<נעה שאואר: משרד הכלכלה באופן מאוד מאוד עקבי לא מפרסם חובות מעסיק, לא מיידע מעסיקים מה החובות שלהם כלפי העובדים שלהם, לא אוכף את זכויות העובדים כמו שצריך, לכן, בעינינו, הוא לא מספיק מאפשר העסקה הוגנת משני הצדדים.

<נעה שאואר: הדבר האחרון הוא עניין של כבילת מעסיק לעובד ועובד למעסיק בכל התחומים.

<נעה שאואר: לרשות ההגירה יש נוהל שטרם פורסם - בדיוק היה בג"ץ בעניין הזה לאחרונה – של כ-60 ימי התארגנות.

<נעה שאואר: 60 ימי התארגנות זה 60 ימים שניתנים לעובדים זרים בסוף תקופת העסקה שלהם, על מנת שיוכלו לארגן את העניינים שלהם, לגבות את הזכויות שלהם.

<נעה שאואר: ב-60 הימים האלה אסור לבצע שום פעולת אכיפה כלפי העובד, למרות שגם אסור להעסיק אותו.

<נעה שאואר: זה מאוד פוגע בחקלאי.

<נעה שאואר: הוויזה של החקלאי תפוסה על ידי העובד במשך חודשיים.

<נעה שאואר: זה משהו שאמור להגן על העובד.

<נעה שאואר: רשות ההגירה הולכת ועוצרת אנשים במשך 60 ימי ההתארגנות האלה.

<נעה שאואר: המפקחים טוענים שהנוהל לא פורסם אצלם.

<נעה שאואר: האכיפה כלפי העבודה נעשית בניגוד לנהלים הפנימיים של רשות ההגירה.

<נעה שאואר: זה לא איזה בג"ץ, זה פשוט איזה משהו עקום.

<נעה שאואר: לרשות ההגירה יש נוהל של 60 ימי התארגנות שבהם לא נוגעים בעובדים, אבל עדיין רשות ההגירה עוצרת אותם בחניה של בתי המשפט כשהם עסוקים לתבוע את הזכויות שלהם.

<נעה שאואר: רק דבר אחד, אם אפשר להשיב עליו עכשיו, הוא העניין של שלילת היתרים וכמות המפקחים.

<נעה שאואר: אלה שני דברים שאף אחד סביב השולחן לא יודע אם הפעילות של רשות ההגירה היא אפקטיבית.

מיכל רוזין: לגבי הכמות הוא ענה.

מיכל רוזין: 20 צוותי חקירה, 80 פקחים באופן כללי.

<נעה שאואר: רק שלילת היתרים.

<אבנר עורקבי: תשובה ל"קו לעובד".

<אבנר עורקבי: ברגע שאנחנו מקבלים עובד זר אנחנו עוברים תהליכים, כל אחד מקבל את זה בדואר.

<אבנר עורקבי: כל נכה, כל מטופל מקבל בדואר את כל הזכויות של העובד.

<אבנר עורקבי: בהמשך למה שאמר פה הנציג של המשטרה, אני רוצה להגיד לכם שאני כמה פעמים התמודדתי עם מצבים בהם עובדים זרים נטשו ילדים נכים, נטשו חולים סיעודיים, נטשו אדם נכה.

מיכל רוזין: דיברנו על זה.

מיכל רוזין: הטענה הייתה שלא הגיעו כאלו תלונות.

<אבנר עורקבי: ביקשתי להגיש תלונה במשטרה.

<אבנר עורקבי: כשהגישו תלונה למשטרה הם קיבלו תשובה של חוסר עניין לציבור.

מיכל רוזין: תעביר לי את המידע לגבי זה.

מיכל רוזין: אני אבדוק את זה עם המשטרה.

<אבנר עורקבי: תרעננו אצלכם את התהליכים.

<קריאה: זאת פגיעה בחסרי ישע.

<קריאה: זאת קטסטרופה.

<קריאה: בן אדם יכול למות.

מיכל רוזין: אני חושבת שהנקודה הובהרה.

מיכל רוזין: הוא אמר חד משמעית שהוא לא יכול להגיב לגבי תלונה שהוא לא יודע מה היא.

מיכל רוזין: אם יש כזאת תלונה, נשמח שתביא לנו כדוגמה ונבדוק את זה מול המשטרה.

מיכל רוזין: אני רוצה להודות לכולם.

מיכל רוזין: אנחנו לא סיימנו.

מיכל רוזין: אנחנו תמיד מסיימים את הישיבות שלנו בזה שלא סיימנו ויש לנו הרבה על מה לדון.

מיכל רוזין: כל נקודה פותחת לנו דיון נוסף.

מיכל רוזין: יש שוני בין חקלאות לבניין, לסיעוד, לתעשייה ולעוד.

מיכל רוזין: חובה על מי שמעסיק עובד זר לדעת את החוק, כמו החובה על מעסיק שמעסיק עובדים ישראלים.

מיכל רוזין: יש גם הרבה פעמים אחריות על העובד להכיר את הכללים ואת החוק.

מיכל רוזין: בנושא הזה אנחנו שומעים שוב ושוב שהנקודות לא ברורות.

מיכל רוזין: לא כולם רעים ובעלי כוונות רעות לפגוע ולהזיק לעובדים.

מיכל רוזין: הרוב לא מבינים.

מיכל רוזין: חלק מהעניין זה בכוונת מכוון, חלק מהעניין זה לא בכוונת מכוון.

מיכל רוזין: כאשר מטעים לא ברור מה קורה - עלו פה כל מיני דוגמאות – בחודשיים האלה, מה קורה בחודש הזה, מה קורה ב-30 יום.

מיכל רוזין: הדברים לא ברורים עד הסוף.

מיכל רוזין: יש ועדה כזאת שמחליטה.

מיכל רוזין: ישבנו פה ועשינו דיון לגבי ועדת רוזנטל.

מיכל רוזין: טוב שהחליטה שוועדת החריגים ההומניטרית תאשר להלבין את אותם 5000, אבל היו פה אנשים שמעסיקים עובדים זרים שאמרו "נכנסנו לכל אתרי האינטרנט, עשינו את כל הבדיקות, התקשרנו לכל המקומות, אבל את התשובות האלו לא קיבלנו עד שבאנו כאן לוועדה".

מיכל רוזין: זה אומר שיש פה לקות, שיש פה בעיה, שיש פה לקונה, שבעצם הדברים לא ברורים מספיק, בוודאי ובוודאי כאשר מדובר באותם מבקשי מקלט, מסתננים, או איך שאתם רוצה לקרוא להם.

מיכל רוזין: הקמפיין הזה מטעה.

מיכל רוזין: אני אגיד שהוא בכוונה מטעה, אתה תגיד שהוא מטעה אולי לא בכוונה.

מיכל רוזין: אני מבקשת לקבל תשובה בעניין הזה.

<קריאה: הם עובדים זרים.

מיכל רוזין: הם עובדים זרים על פי צו עובדים זרים.

מיכל רוזין: הם כרגע מועסקים.

מיכל רוזין: או שהמעסיקים שלהם פושעים כי הם ממשיכים להעסיק אותם, או שהם אינם יודעים מה מעמדם.

מיכל רוזין: זה מאוד מאוד בעייתי.

מיכל רוזין: לא ניתן לנהל כך עסק.

מיכל רוזין: דיברת על נוהל עבודה.

מיכל רוזין: שמענו שעובדים בפועל על פי טיוטת הנוהל, לכן נשאלת השאלה מדוע לאחר תיקון החוק שקרה לפני 4 שנים אין עדיין נוהל עבודה רשמי.

מיכל רוזין: אנחנו קוראים לכם ליצור נוהל עבודה רשמי, כי נוהל עבודה רשמי ייתן ישיבות בין משרדיות.

מיכל רוזין: אני לא אצטרך לשמוע ממרב שמואלי על כך שהיא מצליחה לקבוע עם זה או מצליחה לקבוע עם זה.

מיכל רוזין: זה צריך להיות נוהל ברור שנפגשים אחת ל.., יושבים ומדברים על הדברים.

מיכל רוזין: אני קוראת לשר הכלכלה להפעיל את סמכותו, להחיל את חוק הגברת האכיפה של דיני עבודה על כל הוראות חוק עובדים זרים.

מיכל רוזין: אני מבינה שחלק מזה מגיע לעבודה ורווחה.

מיכל רוזין: אני אגיע לישיבה הזאת כאשר יגיע הצו לשם.

<הילה רענן: זה לא קשור.

<הילה רענן: כמו שהסברנו קודם, יש בעיה כאשר יש סמכויות מקבילות לרשות ההגירה.

<הילה רענן: אי אפשר לעשות איפה ואיפה.

<הילה רענן: אי אפשר לפנות למעסיק - -

מיכל רוזין: את צודקת, זה חוזר לאותו עיקרון שאני חושבת שעלה פה מכולם.

מיכל רוזין: אמר נאיף שהרעיון היה שבעצם מעבירים את רוב הסמכויות לרשות ההגירה.

מיכל רוזין: אנחנו רואים שבפועל יש חלוקה.

מיכל רוזין: יכול להיות שנכונה החלוקה, אבל אין גורם אחד מתכלל.

מיכל רוזין: הרבה פעמים אנחנו נשענים על שיתופי פעולה בהן ההוא מכיר אותו וההוא מכיר את זה.

מיכל רוזין: זה לא צריך לעבוד כך.

מיכל רוזין: זה צריך להיות עם נוהל ברור, זה צריך להיות עם ישיבות עבודה מסודרות, ידועות מראש, ברורות.

<איתי עצמון: יש נושאים שהם בסמכות בלעדית של משרד הכלכלה שאין כוונה, אני מבין, להחיל עליהם את הוראות חוק הגברת האכיפה של דיני עבודה.

<הילה רענן: בחוק עובדים זרים יש.

<איתי עצמון: אני מניח שלכך מכוונת היושבת-ראש.

<הילה רענן: אנחנו מתקנים עכשיו את התוספת - -

<איתי עצמון: ב-4 נושאים.

<הילה רענן: נכון.

מיכל רוזין: השאלה מה לגבי כל הנושאים.

<איתי עצמון: יש עוד נושאים שבסמכות בלעדית.

<הילה רענן: לא.

<איתי עצמון: אלה 4 הנושאים היחידים?

מיכל רוזין: אנחנו נשמח לקבל את טיוטת הצו ולראות את זה.

<הילה רענן: אני חושבת ששלחו לך, לא?

מיכל רוזין: אנחנו נבדוק את הנושא הזה עם היועצת המשפטית של ועדת העבודה והרווחה.

מיכל רוזין: אנחנו נעקוב אחרי הדברים.

מיכל רוזין: תודה רבה לכולם.

מיכל רוזין: יום טוב וחג שמח.

<קריאה: יש לי רק שאלה.

<קריאה: הוועדה ההומניטרית גמרה?

מיכל רוזין: היא ממשיכה.

מיכל רוזין: היא הלבינה את ה-5000.

מיכל רוזין: עכשיו היא ממשיכה באופן פרטני, למיטב ידיעתי.