ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 296, 2014-05-27 11:00

מירי רגב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

מירי רגב: על סדר היום - קידום תהליכי התחדשות עירונית בירושלים - במסגרת יום ירושלים.

מירי רגב: אני שמחה לארח כאן את חברי הכנסת נחמן שי ודב חנין, מנכ"ל משרד השיכון והבינוי, מנכ"ל עירית ירושלים, ראש הסגל, חברים שהגיעו מירושלים ואותך, ראש העיר.

מירי רגב: אנחנו שמחים ואנחנו חוגגים כל אחד בעיר שבה אנחנו חיים או שאליה אנחנו מקושרים, אבל בירושלים – כל המדינה כולה חוגגת ושמחה ביום ירושלים.

מירי רגב: יש חשיבות גדולה שאנחנו נותנים כולנו לעיר.

נחמן שי: הלוואי.

נחמן שי: הלוואי אני אומר.

מירי רגב: יושב ראש השדולה, אני מדברת בשמי, לפחות.

מירי רגב: ירושלים חשובה לנו, נשמור עליה כעיר בירתנו הנצחית שנותנת מקום לכל הדתות בה, ומאפשרת בעצם גם לצעירים להמשיך לחיות בה, שלא יעזבו את העיר, שהעיר לא תהיה עיר מבוגרת, ואני חושבת שניר ברקת עשה הרבה מאד שינויים ופיתח את העיר מאד.

מירי רגב: זו סך הכל הקדנציה השניה שלך.

מירי רגב: אני רוצה להודות לך קודם כל על העשייה המרובה, על פיתוח העיר, על התרומה שלך ושל האנשים שלך לעיר, ואנחנו עוברים לנושא המיוחד היום שביקשת שנעסוק בו, והוא קשור לוועדת הפנים, הוא – סוגיית ההתחדשות העירונית בירושלים.

מירי רגב: אני מבקשת שתציג את הנושא, תפתח, ולאחר מכן נשמע התייחסויות.

מירי רגב: נמצא מישהו מהאוצר?

מירי רגב: כרגיל, לא.

ניר ברקת: קודם כל, תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת מירי רגב, חברי הכנסת היקרים, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.

ניר ברקת: יש כאן, לשמחתי הרבה, לא מעט חברי מועצת העיר ירושלים, אנשים מעירית ירושלים, ממשרד הפנים, מנהלת המחוז, מכובדי כולם.

ניר ברקת: קודם כל, חג שמח.

ניר ברקת: אני מסתובב בעולם ומציג את ההתפתחות בירושלים בשנים האחרונות, ואנשים לא מאמינים.

ניר ברקת: לא מאמינים שבמזרח תיכון, שכולו מערבולת אחת גדולה, ומדינות סביבנו מתפרקות יש אי של שפיות שנקרא מדינת ישראל ובתוכה – קצב הפיתוח והתאוצה של העיר ירושלים הוא היהלום שבכתר.

ניר ברקת: אנשים מסתכלים בפליאה על מה שקורה לנו.

ניר ברקת: אכן, בשנים האחרונות ירושלים בתנופה מאד מאד גדולה של צמיחה.

ניר ברקת: אני מגיע מוועדת הכלכלה שם הצגנו את התאוצה, את הפיתוח בעיר ירושלים, ברובע העסקי החדש בכניסה לעיר של 1,1 מיליון מ"ר, עם קיבולות של כ-50 אלף עובדים חדשים, פיתוח עצום בתחום התחבורה, שמאפשר לנו גם הנגשה של העיר, ולא פחות חשוב – על התוואי של התחבורה הציבורית, על הרכבות הקלות.

ניר ברקת: אנחנו מדברים על התחדשות עירונית, פוטנציאל עצום של התחדשות עירונית, וכאן אנחנו נרצה להתמקד על תהליך שמתפתח בשנים האחרונות, והוא מאד הואץ בשנה האחרונה יחד עם השר אורי אריאל ומשרד הבינוי והשיכון על איך אנחנו מנצלים את המומנטום החיובי שקורה בעיר, גם להניע את התהליך של התחדשות עירונית והרחבת היצע יחידות הדירות בעיר.

ניר ברקת: חלק גדול מהחסמים שהיו, אני חושב שאנחנו אחרי הסרתם.

ניר ברקת: בעיר ירושלים שמנו יד לייצר במינימום 4,000 ובשאיפה – ל 6,000-5,000 יחידות דיור, בשנה.

ניר ברקת: במהלך השנים האחרונות העיר ירושלים שיווקה יחסית כמעט את כל העתודות שיש לנו להתרחבות של השכונות הקיימות.

ניר ברקת: זו עבודה מאד אינטנסיבית של ממלא מקומי קובי כחלון, יחד עם מנהלת המחוז ותהליכים סטטוטוריים רחבים, אבל ברור לנו שאחד הפוטנציאלים הגדולים ביותר שיש לנו בעיר ירושלים זה נושא של התחדשות עירונית, ציפוף, לקחת שכונות, אזורים בהם אנחנו מעריכים שאפשר לעשות ציפוף ולהניע תהליכים של התחדשות עירונית, בשני ממדים עיקריים: תכניות פינוי-בינוי, והתכנית השניה היא תמ"א 38.

ניר ברקת: אני רוצה לומר שעד לפני שנה, לא בירושלים ולא במדינת ישראל, כמעט בשום מקום - לא פוצחה הדרך להגיע למספרים גדולים של בינוי.

ניר ברקת: היו לזה סדרה של חסמים.

ניר ברקת: החסמים הם: ודאות פיננסית של הקבלנים, לחליפין - תכנון שמאפשר ודאות תכנונית, או, לחליפין, תהליכים ביורוקרטיים שמנעו מיזמים את המוטיבציה להיכנס פנימה מתוך הביורוקרטיה שמלווה אותם.

ניר ברקת: עוד מחסום לא קטן היה הוודאות של התושבים לקראת מה הם נכנסים.

ניר ברקת: היו מגיעים אליהם מאכערים פה ומאכערים שם, ואנשים לא ידעו על מי לסמוך.

ניר ברקת: אי הודאות הזו היתה במישורים רביים אנחנו עשינו סדרה של פעולות שלהערכתי מאפשרות לנו להיכנס לעידן חדש בנושא של כל התהליכים של פיצוח הבניה.

ניר ברקת: קודם כל בנושא של ודאות פיננסית.

ניר ברקת: התפתח בירושלים בשנים האחרונות קוד שמאפשר ליזמים – ודאות שיש רווח קבלני בכל פרויקט של פינוי-בינוי.

ניר ברקת: זה תקן 21, שאומר שאנחנו, המערכת הציבורית, מכירים ברווח הקבלני של 20% ומראש לא מתווכחים אתו.

ניר ברקת: ממה נפשך?

ניר ברקת: אם אנחנו נניע, ונקצץ קומות, ונעשה אל"ף ובי"ת, ולא נעמוד בתקן, בוודאות הקבלנים לא יבנו.

ניר ברקת: אז זה יהיה תיאורטי ולא מעשי.

ניר ברקת: הבטחת רווח קבלני הוא תנאי הכרחי לכניסת קבלנים.

ניר ברקת: דבר נוסף, העברנו החלטה לפני חודש וחצי-חודשיים, כמדומני, בעיר ירושלים, לטובת פינוי-בינוי, ביטול גורף של היטלי השבחה.

ניר ברקת: אין היטלי השבחה ב-7 השנים הקרובות לפרויקטים שנכנסים לפינוי-בינוי.

מירי רגב: כמה כאלה יש?

מירי רגב: כמה כאלה מתוכננים, מנכ"ל משרד השיכון והבינוי?

יעקב אשר: קרקע פרטית.

יעקב אשר: זה לא קשור אליו.

ניר ברקת: לא.

ניר ברקת: יש יוזמה עירונית ויש יוזמה פרטית.

ניר ברקת: אנחנו מעריכים שזה אחד החסמים שיאיצו ויבשילו עשרות ומאות פרויקטים בהמשך הדרך, ב-7 השנים הקרובות אבל אנחנו יודעים שלהסיר חסם - - זה רק אחד מהחסמים.

ניר ברקת: אז היום, בירושלים, יש לנו ודאות הרבה יותר גבוהה שהיא פיננסית, שמבטיחה לקבלן רווח וכדאיות.

ניר ברקת: שוב, כמו שאני אמרתי – אם לא יהיה קבלן שיידע להרוויח, זה לא פילנתרופיה, לא יהיה.

ניר ברקת: דבר שני – העניין התכנוני.

ניר ברקת: אנחנו השלמנו מהלך רב שנתי, של כמה שנים טובות, העיריה עם משרד הפנים של השלמת תכניות ופרסום מפורט לציבור של האזורים המיועדים לתמ"א 38, ולפינוי-בינוי.

ניר ברקת: עשינו תכניות אב למספר שכונות בעיר ירושלים, כך שהיום קבלן ויזם יודע לתכנן מראש מה הוא מקבל.

ניר ברקת: הוא לא צריך לנהל משא ומתן בכל פרט קטן כשהוא נכנס לשכונות כמו קרית יובל, גוננים ושכונות נוספות שמיועדות לפינוי-בינוי בעתודה ראשונית.

יעקב אשר: רק פינוי-בינוי או תמ"א 38?

מירי רגב: הוא דיבר כרגע על פינוי-בינוי.

<דלית זילבר: תמ"א 39 זה כל העיר, ופינוי-בינוי זה - - -

מירי רגב: זה מתחמים מסוימים.

ניר ברקת: זה היעד שלנו, להרחיב את זה - - -

יעקב אשר: אבל יש הגבלה באזורים מסוימים לתמ"א 38.

ניר ברקת: לא.

ניר ברקת: זאת אומרת, הרעיון היה בתהליך רב שנתי, לוודא שהיזם יודע לתכנן מראש, ולהקטין את האי ודאות הזאת.

מירי רגב: ואתה יודע גם להגיד לו מה המחיר שאתה רוצה?

מירי רגב: אתה יודע לקבוע לו מחיר מטרה?

ניר ברקת: אנחנו עוד לא שם.

מירי רגב: כרגע אתם רק מאפשרים לו את ההיתכנות בכלל, שיבוא ויציע את עצמו לטובת הפרויקט.

מירי רגב: אחר כך אתם מתחילים משא ומתן על מחיר מטרה וכל מה ש - - -

ניר ברקת: נכון.

ניר ברקת: מה שאני אומר שבעבר הפרויקטים בכלל לא הגיעו להבשלה, וזו הסיבה.

ניר ברקת: למדנו מה הסיבה שפרויקטים כאלה לא התרוממו.

ניר ברקת: אז אני כיזם, אם יש לי אי ודאות גדולה, אני לא נכנס לפרויקט.

ניר ברקת: הורדת אי הוודאות היא קריטית.

ניר ברקת: בתהליך - עשינו מספר שינויים.

ניר ברקת: קודם כל נכנסנו לרפורמה מאד מקיפה ברישוי בניה בעירית ירושלים.

ניר ברקת: אני לא אלאה אתכם, מצבנו היה רע.

ניר ברקת: מצבנו משתפר כי הכנסנו מערכות מקוונות וממוחשבות, שממקבלות את התהליכים, אבל לא פחות חשוב – לקחנו את חברת הבת העירונית שלנו, חברת מוריה, שהיא חזקה מאד בפיתוח תשתיות, רק כדי לסבר את האוזן – היא מרימה היקפים של למעלה מ-700 מיליון שקל בשנה, תשתיות, בעיקר כבישים ופרויקטים מיוחדים – חברה עירונית.

ניר ברקת: הטלנו עליה להיות האינטגרטור ומייצר סינתזה בין קבלנים, מצד אחד, לבין המערכת העירונית מצד שני, ובין התושבים מצד שלישי.

ניר ברקת: זה גם להוריד אי ודאות לתושבים.

ניר ברקת: תושב, איך הוא יודע?

ניר ברקת: באים אליו 4-3 יזמים, 4-3 קבלנים, כל אחד מוכר לו סיפור אחר.

ניר ברקת: איך יידע התושב או התארגנות של תושבים מה נכון ומה לא?

ניר ברקת: אז חברת מוריה, שבין השאר מפתחת תשתיות, היא בקשר עם התושבים, עם המנהיגות של השכונות, בעצם לפתח מרכז עירוני שמסביר לתושבים מה האפשרויות שלהם, מה מותר, מה אסור - - -

מירי רגב: איזה פרויקט יכול לצאת לפועל ואיזה לא.

ניר ברקת: נכון.

ניר ברקת: לתת לתושבים ודאות גבוהה מה אומרת המערכת הציבורית.

ניר ברקת: כקטליזטור לתהליכים של התחדשות עירונית, אנחנו אישרנו תקציב ראשוני מחברת מוריה של 1.5 מיליון שקל, ואנחנו יוצאים במהירות לדרך.

ניר ברקת: הרעיון הוא לאתר את המקומות, להיות המתווך בין הקבלנים, התושבים והעיריה, הורדנו את אי הוודאות הפיננסית והיעד שלנו כמובן – להאיץ באופן ניכר את הפיתוחים.

מירי רגב: בדרך, בתיווך, הם גם מגלגלים חלק מזה לאזרח, לצרכן?

מירי רגב: אם הוא משלם לקבלן, ומשלם כל מה שצריך עבור הבניה, עכשיו יש לו עוד חברה קבלנית, חברה עירונית שאמורה לסייע לו.

מירי רגב: השאלה אם גם הסיוע שלה – צריך, הרי, לממן את החברה הזו, גם הוא מתגלגל בסוף על מחיר הדיור לאזרח.

ניר ברקת: שאלה מצוינת.

ניר ברקת: אנחנו עוד לא יודעים הגיד.

ניר ברקת: חברת מוריה היא לא חברה למטרות רווח.

ניר ברקת: היא חברה עירונית שמטרתה להאיץ את האינטרסים של העיר.

ניר ברקת: קודם כל שמנו כסף נטו, עירוני.

ניר ברקת: זה מסובסד על ידי העיריה.

ניר ברקת: אני יודע שגם משרד השיכון מתכוון לעזור לנו.

ניר ברקת: אנחנו מעריכים שהתקציב של חברת מוריה יעלה סדר גודל של בין 4 ל-6 מיליון שקל לשנה.

ניר ברקת: היעד שלנו, אם נצליח לממן אותו באמצעות מדינה והשתתפות כזו או אחרת של מוריה – אני מקווה שלא נצטרך להפיל במשהו, אבל התהליך הזה הוא מסובסד על ידי המדינה, ואין לו מטרות רווח.

ניר ברקת: ישבנו עם קבלני ירושלים, ישבנו במספר ישיבות בכל מיני פרויקטים שמתפתחים, של פינוי-בינוי.

ניר ברקת: אנשים מאד מאד אופטימיים שסדרת הפעולות שעשינו עד כה פותחת לנו צהר חדש.

ניר ברקת: אני מרגיש בנוח לבוא ביום ירושלים ולהציג יעד מאד אמביציוזי שהצבנו לעצמנו, למעלה מ-4,000 יחידות דיור בחומש הקרוב, מפרויקטי פינוי-בינוי ותמ"א 38.

ניר ברקת: זה לא מתקרב למספרים שהיו בעבר.

ניר ברקת: שמנו יעד שכזה ואני מאמין שבעבודה נכונה, בעבודת מטה, והמון תשומת לב - - -

מירי רגב: בתוכם יש גם דיור בר השגה?

מירי רגב: בתוך ה-4,000 האלה אתם מגדירים X דירות לטובת דיור בר השגה?

<שלמה בן אליהו: ברגע שאת מערבת גם דיור בר השגה באופן טבעי זה הופך את זה לפחות כלכלי.

נחמן שי: אנחנו יודעים את זה, הוועדה הזו יודעת, ויושב הראש נלחמת על זה.

נחמן שי: הדוקטורט שאין לה זה דיור בר השגה.

נחמן שי: זו שאלה מאד טובה.

נחמן שי: מאד טובה.

ניר ברקת: אני אסביר, ברשותכם – כשאתה לוקח בלוק בקרית יובל עם אנשים שבחלקם מצבם הסוציו אקונומי לא חזק, ואתה נותן להם על הדירה שלהם דירה ששווה ב-150% יותר.

ניר ברקת: שידרגת את מצבם.

ניר ברקת: באופן טבעי, פינוי-בינוי ותמ"א 38 יש בו במהותו תמהיל של דיור בר השגה.

מירי רגב: מי שגר בפינוי-בינוי זה ברור, אתה נותן לו קודם כל דירה תמורת דירה.

מירי רגב: הוא קודם כל מקבל דירה תמורת דירה, הוא לא מקבל סכום כסף.

מירי רגב: אם הוא מקבל סכום כסף, בסכום הכסף שהוא מקבל הוא לא יכול לקנות דירה.

מירי רגב: הוא לקח דירה, נתן דירה, קיבל סכום כסף, אמנם יקר, יחסית, או גבוה יחסית, אבל הוא לא יכול לקנות עם זה כלום.

מירי רגב: אז קודם כל דיברנו על זה שאחד העוגנים שלנו בפינוי-בינוי, זה לא קשור אליכם, שאתה מקבל דירה תמורת דירה, מי שאתה מפנה.

מירי רגב: ברור שכשאתה עושה פינוי-בינוי אתה רוצה גם להרוויח.

מירי רגב: אתה רוצה לבנות יותר קומות, ואנחנו, דרך אגב, מאפשרים את זה, בחוק התכנון והבניה החדש, כי אנחנו חושבים שזה נכון שיזמים ירוויחו, אני לא מאלה שחושבת שכאשר יזם מרוויח זה נורא.

מירי רגב: אבל אני רוצה שכאשר יזם מרוויח, גם האזרח ירוויח.

מירי רגב: קרי, שתהיה לו יכולת לשלב ולעשות תמהיל נכון גם של דיור בר השגה, כי אחרת, אם על קרקע שלנו לא הצלחנו לעשות דיור בר השגה - - -

יעקב אשר: זה תלוי באופי של המתחמים.

יעקב אשר: אם זה בא בשכונה שמי שגר בה היום הוא אדם שצריך דיור בר השגה וגר היום בחצי מלונה, נקרא לזה, אם תפילי על זה עוד דיור בר השגה לא יהיה שם פרויקט.

מירי רגב: לא.

מירי רגב: אני שואלת לגבי 4,000 יחידות דיור- אם יש שם תמהיל נכון, לא ביקשתי שכל המתחמים יהיו, אבל אתה בהחלט מצפה שמתוך 4,000 יחידות דיור, אתה תקצה דירות קטנות, תקצה דירות לצעירים, הרי רוב הצעירים רוצים להישאר בירושלים.

ניר ברקת: אני מסכים אתך, רק בואו נביא בחשבון שבערך בין 15 ל-20% דירות שייכנסו לשוק בנתיב הזה.

ניר ברקת: פינוי-בינוי יש לו מרכיב קלאסי של שדרוג איכות חיים של התושבים, כולל לקחת אנשים שמצבם הסוציו אקונומי חלש.

ניר ברקת: לשם אנחנו הולכים.

ניר ברקת: ההתחדשות העירונית היא ללכת למקומות ותיקים, ישנים.

ניר ברקת: אני מרגיש בנוח שאנחנו מטפלים נכון בתמהיל של הירושלים.

ניר ברקת: גם תמ"א 38 זה קרקע פרטית, של יזמים, קבלנים פרטיים, זה להוסיף דירות כדי לשפר דיור, כדי להוסיף יחידות דיור, לחזק את המבנה, אז אנחנו מרוויחים לאורך כל הדרך.

ניר ברקת: אני חושב שהקלאסיקה של דיור בר השגה זה דירות חדשות למבנים חדשים - - -

מירי רגב: לדעתי, היועצת המשפטית, בתכנון ובניה, גם בתחום הפינוי-בינוי אנחנו מחייבים 20% לדירות קטנות.

<רוני טיסר: נכון.

<רוני טיסר: 20% דירות קטנות בכל תכנית חדשה.

<קריאה: זה לא קשור לדיור בר השגה.

יעקב אשר: זה קשור, אבל זה לא פוגע כלכלית בפרויקט.

ניר ברקת: זה בסדר, זה מצוין.

ניר ברקת: זה לא פוגע ב - - -זה, אין בעיה.

<שלמה בן אליהו: כדי לא להרוג את הפרויקט, כדי שיהיה כלכלי, כדי שיהיה רווחי ליזם, אי אפשר לחבר שתי צרות ביחד ולעשות מזה שמחה.

<שלמה בן אליהו: זאת אומרת, ההליך של פינוי-בינוי או של תמ"א 38 כל כך מורכב, כל כך עומד על הקצה של הרווחיות של הקבלן, כך שאם תגיד לו שאתה חייב להשכיר דירות ולא למכור דירות, הוא לא ייכנס לפרויקט, אם תגיד לו שהוא חייב למכור במחיר מופחת, הוא לא ייכנס לפרויקט.

<שלמה בן אליהו: לכן, הדבר היחידי שאפשר לעשות, ולכן זה נעשה באמצעותכם בחקיקה, שברמת התכנון יחייבו אותו בדירות קטנות.

<שלמה בן אליהו: אז בהגדרה של "בר השגה" לגבי דירות קטנות, אכן זה מותאם לתכניות האלה, אבל לא במונחים האחרים של בר השגה.

מירי רגב: של ההשכרה וטווח ארוך ומחיר מטרה.

דב חנין: אדוני אמר - -

מירי רגב: נעבור לראשון הדוברים - נחמן שי.

מירי רגב: יושב ראש השדולה למען ירושלים.

נחמן שי: תודה רבה.

נחמן שי: אנחנו עוברים הבוקר מוועדה לוועדה ואחר הצהריים יש לנו מפגש של כל השדולה לעניין יום ירושלים.

נחמן שי: מאחר שאמרת משהו בעניין הזה, אז אני רוצה לומר לך שלצערי הרב יום ירושלים הפך בעיקר להיות ל – יום בירושלים והוא גם קיבל איזושהי משמעות שאני לא מבטל אותה – דתית, דגלים - כל דבר הוא יפה בדרכו אם הוא מקבל איזושהי משמעות בהקשר רחב.

נחמן שי: לצערי הרב הוא לא נחגג בישראל בהקשר רחב והוא לא מקבל את ההבנה מהישראלים מה זה אומר שהעיר הזאת פעם לא היתה מאוחדת, והיום היא מאוחדת, ומה המשמעות שלה כבירה לא רק של מדינת ישראל אלא של העם היהודי כולו.

נחמן שי: אני לא יודע באיזו ועדה אני צריך לדון בזה ולחשוב על זה איפה ירושלים נכנסת לתכניות הלימודים ואיך דור צעיר גדל כאן ומתייחס לירושלים מקסימום כטיול שנתי ובחלק מהמקרים גם לא זה.

נחמן שי: אז זו רק הערה על הדברים של יושבת הראש.

נחמן שי: אנחנו עוקבים דרך השדולה וגם לא דרך השדולה אחרי הבעיות של ירושלים, ואנחנו גם מודעים לבעיות הקשות מאד של העיר הזאת, ולניסיונות של ראש העיריה ושל הצוות שלו להוציא אותה מזה ולהזניק אותה קדימה.

נחמן שי: זה לא מבצע קל.

נחמן שי: אני חוזר מה שאמרתי ואמשיך לומר: עד שמדינת ישראל לא תחליט שאי אפשר להסתפק באמירות, תקצה את המשאבים ותפנה את תשומת הלב, ותכפה קודם כל על עצמה לתת דוגמה לאחרים לגבי המרכזיות והחשיבות של העיר – בכל התחומים של העיר, כי אנחנו עוברים מוועדה לוועדה, ולא דיברנו על הכל היום – אז זה לא יקרה.

נחמן שי: הממשלה נקרעת.

נחמן שי: פעם יש את הפריפריה ופעם נושאים אחרים.

נחמן שי: זה לא יכול להיות.

נחמן שי: קודם כל, העיר הזאת, ואני צועק את זה: אנחנו נאבד את ירושלים כבירת ישראל, גם את הרוב הציוני שבה וגם את הרוב היהודי שבה.

נחמן שי: אין מה לעשות, התהליכים האלה עוברים עלינו, וזה דורש מאמצים וסדר גודל של מנופים גדולים.

נחמן שי: אז יפה מה שהעיריה עושה, אבל גם ידיה מוגבלות ומשאביה הכספיים אינם אין סופיים.

נחמן שי: אז טוב יהיה אם את תתגייסי, אם הוועדה ומשרד השיכון יתגייסו – כי גם במשרד השיכון יש כוחות שמושכים אותנו למקומות אחרים – ובניה בירושלים היא קונצנזוס, קונצנזוס לאומי - - -

מירי רגב: גם במזרח ירושלים?

נחמן שי: כן, גם במזרח ירושלים.

נחמן שי: לא בתוך השכונות הערביות, עם כל הכבוד, לא לזה הכוונה.

נחמן שי: שם לא בונים בניה המונית בלאו הכי.

נחמן שי: על בניה ברחבי ירושלים יש קונצנזוס לאומי בכנסת, אין בעיה.

נחמן שי: אולי לא אצל דב חנין, אבל אני חושב שאצל רוב מכריע בין חברי הכנסת – אנחנו לא מתכוונים, גם מהאופוזיציה, כשרוצים לבנות בהר חומה או בגילה או בכל שכונה אחרת.

נחמן שי: אנחנו לא מתווכחים.

נחמן שי: אנחנו מתווכחים על בניה מטורפת במקומות אחרים.

נחמן שי: לכן תירגעי, בעניין של בניה בירושלים יש הסכמה רחבה ביותר בציבור היהודי במדינת ישראל.

נחמן שי: תודה רבה.

מירי רגב: תודה לך, אני חושבת שהשדולה שאתה עומד בראשה היא חשובה.

מירי רגב: נכון שלא תמיד כולנו מתעסקים בסוגית ירושלים, אבל ברור לחלוטין שירושלים צריכה להיות מעל לכל, לא רק בתפילות שלנו וברצון שלנו לראות אותה ככזו אלא ביכולת שלנו לשים בה משאבים.

מירי רגב: לפחות הוועדה הזו, שאחראית על 4 משרדים גדולים: משרד הפנים, משרד הדתות, המשרד לביטחון הפנים – משטרה מד"א וכל הקשור לזה, והמשרד להגנת הסביבה, נעשה את כל מה שמתבקש כדי לסייע לכם ואני כבר מזמינה אתכם להעביר לנו רשימה של נושאים שלא נדון בהם רק ביום ירושלים אלא במהלך השנה כולה, נושאים שאתם חושבים שנכון שהוועדה תקדם.

מירי רגב: נעשה את זה בשמחה.

מירי רגב: דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה, גברתי יושבת הראש.

דב חנין: מה זו עיר?

דב חנין: מה זו ירושלים?

דב חנין: יש ויכוח על השאלה הזו.

דב חנין: אני לא מתכוון רק לשאלה הטריטוריאלית.

דב חנין: אני מתכוון לשאלה – על מה אנחנו מדברים כשאנחנו מדברים על עיר.

דב חנין: יש כל מיני אג'נדות.

דב חנין: יש כאלה שמוכנים לשעבד בכלל את הערים, ובטח את ירושלים, לטובת אג'נדה לאומית או לאומנית, או דתית או לטובת איזושהי אג'נדה ענקית.

דב חנין: ואני אומר שמבחינתי ירושלים זה בני אדם.

דב חנין: בני אדם שחיים בירושלים ועליהם אנחנו צריכים לחשוב, להם אנחנו צריכים לתת תשובות.

דב חנין: אלה בני אמיתיים שיש להם קשיים, בעיות, יש להם מצוקות, ואותם אנחנו צריכים לראות כשאנחנו מדברים על ירושלים.

דב חנין: אני מברך, אדוני ראש העיר את הדגש שאתה שמת פה על התחדשות עירונית ועל ציפוף.

דב חנין: אני, להבדיל מחברי נחמן שי, לא חושב שעתידה של ירושלים נמצא בעוד איזושהי התפרסות .

דב חנין: גם בתוך תחומי העיר, אחת הבעיות האורבניות של ירושלים היא העובדה שבגלל אג'נדה לאומית המדינה בנתה פה, בנתה שם - ונוצרה עיר מאד מבוזרת, שמאד מקשה על יצירת רקמה אורבנית שהופכת את העיר למקום טוב לתושבים.

דב חנין: ולכן האג'נדה שאתה שמת עליה את הדגש, של ההתחדשות העירונית, של הציפוף, של יצירת עיר שנעים להיות בה, עם מרכז עיר אמיתי היא אג'נדה מאד נכונה ואני מברך עליה.

דוד צור: בבוקר לא אמרת את זה על קלנסאווה.

דב חנין: גם על קלנסאווה.

דב חנין: אני בעד ציפוף, בוודאי.

דב חנין: רק כשבק

דב חנין: לנסאווה כשבאים לצופף הורסים את הבתים.

דב חנין: אז אני בעד לצופף בקלנסאווה.

דב חנין: אתה תסכים אתי אחרי שתבוא לביקור.

דב חנין: אבל אני רוצה לחזור לירושלים.

דב חנין: כשאני מדבר על ירושלים אני מסתכל על עיר שהיא קודם כל עיר עניה.

דב חנין: חלק גדול מהאנשים בירושלים הם אנשים עניים.

דב חנין: יש כאלה שמדברים אל איחוד ירושלים ועל אחדות ירושלים, אני לא בטוח שירושלים מאוחדת, אני לא יודע מאיזו בחינה היא מאוחדת, אבל בטח ברמת העוני יש תחרות בין העיר המזרחית לעיר המערבית.

דב חנין: העיר המזרחית מנצחת בגדול – 75% מהתושבים בה נמצאים בעוני.

דב חנין: וגם בעיר המערבית, אני אומר בצער, חלק גדול מהתושבים נמצאים בעוני.

מירי רגב: גם אחוזי הגביה שם, בהתאם.

דב חנין: אני אומר את הנתון הזה של העוני, כי אם אנחנו מסתכלים גם על שאלות הדיור בירושלים], והן שאלות מאד שקשורות, אנחנו צריכים לראות את השאלה הזאת של הדיור בראיה חברתית.

דב חנין: זה לא מספיק שיהיו דירות בירושלים, הרי גם דירות קטנות בירושלים – אני, למשל, לא מסוגל לקנות דירה קטנה בירושלים, לא בגלל שאני לא אוהב את העיר, כי המחירים הם מאד גבוהים.

מירי רגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת אראל מרגלית שגם הוא יושב ראש משותף לשדולה למען ולחיזוקה ושימורה של ירושלים, יחד עם חבר הכנסת נחמן שי.

דב חנין: ולכן, אדוני המנכ"ל אמרת בצדק שבעניין פרויקטים של בינוי-פנוי הם כוללים מבחינתכם, בראיה כלכלית, דירות קטנות, כי זה אפשרי וכדאי ליזם, כי זה גם עולה הרבה כסף, אבל זה לא בדיוק דיור בה השגה במונחים שאנחנו מדברים עליהם, וזו בדיוק הבעיה.

דב חנין: אני לא מתווכח מבחינת ההיגיון של היזם.

דב חנין: אני מתווכח מבחינת ההיגיון שלנו כמערת ציבורית שרוצה לתת גם לתושבי ירושלים וגם לילדים שגדלים בה, את האפשרות להמשיך לגור ולחיות בירושלים.

דב חנין: אני שמעתי בזמנו שהאדמו"ר מגור, הקודם, הוציא הוראה שאומרת שזוגות צעירים לא יכולים לגור בירושלים, לא בגלל שהוא לא אוהב את העיר, אלא מכיוון שהוא הבין שבירושלים המחירים נעשו בלתי סבירים.

דב חנין: אני חושב שזו הנחיה ברמה של מנהיג רוחני, אמירה יפה עם מסר חברתי חשוב, אבל כמערכת ציבורית אנחנו לא נותנים את התשובות הנכונות.

דב חנין: אנחנו לא נותנים את התשובות הנכונות לאנשים האמיתיים שגרים בירושלים ואוהבים אותה, וילדיהם רוצים לגור בה, ולהם אנחנו חייבים תשובות.

דב חנין: התשובות האלה צריכות להיות ברמה המערכתית, ואני פונה פה – שני השחקנים המרכזיים, גם המדינה- בדמותך, אדוני, מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, וגם העיריה, אתם צריכים לתת פתרונות של דיור בר השגה לא במובן הזה של דירות קטנות, שהוא לא הפתרון בר ההשגה האמיתי לתושבי ירושלים .

דב חנין: פתרונות דיור בר השגה אמיתיים לתושבי ירושלים האמיתיים, ופתרונות דיור ציבורי אמיתיים.

דב חנין: אנחנו מדברים בירושלים על דיור ציבורי – זו מצוקה קשה ביותר.

דב חנין: אני, בכל שבוע נפגש פה עם אנשים שרוצים דיור ציבורי בירושלים, נמצאים בתור, זזים מהמקום ה-300 למקום ה-400, מצוקת דיור עצומה בתחום הדיור הציבורי.

דב חנין: יש כסף בקופת הדיור הציבורי.

דב חנין: בקופת חברת פרזות יש, כך אני מבין, יש 55 מיליון שקלים.

דב חנין: אגב, פרזות מכרה המון דירות של הדיור הציבורי.

דב חנין: הכסף הזה לא חזר לדיור הציבורי.

דב חנין: עכשיו נותרו 55 מיליון שקלים.

דב חנין: במקום להגיד – בזה אנחנו קונים ובונים דירות של דיור ציבורי ובזה אנחנו מתמודדים עם המצוקה, אני שומע שהכוונה היא לפרק את חברת פרזות, ולהעביר את ה-55 מיליון שקלים האלה לכל מיני מטרות אחרות.

ניר ברקת: אתה לא מכיר את העובדות.

דב חנין: אני אשמח מאד לשמוע תשובות בעניין הזה.

דב חנין: אולי תרגיע אותי.

דב חנין: אני רוצה עוד שאלה בהקשר הזה, אדוני המנכ"ל.

דב חנין: לפני כמה חודשים שמענו שאתם מקדמים פיילוט בירושלים שהמדינה לוקחת דירות, שוכרת את הדירות ומשכירה אותן הלאה לזכאי הדיור הציבורי.

דב חנין: אני חייב להגיד שאני חייב להגיד שאני חשבתי שזה מצוין.

דב חנין: השאלה היא אם זה באמת קורה, ובאיזה היקפים זה קורה.

מירי רגב: ומה המחיר.

מירי רגב: אם זה באמת קורה אז זה באמת מודל טוב שאפשר לאמץ אותו בירושלים וערים נוספות.

מירי רגב: מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, בבקשה, הוא פשוט חייב ללכת.

אראל מרגלית: אני רוצה להגיד משהו שדירנו עליו בוועדת הכספים, רוצה להציע משהו.

אראל מרגלית: דווקא מר בן אליהו, הממשלה הביאה שתי תכניות דיור בר השגה לאחרונה, לוועדת הכספים.

אראל מרגלית: אחת מהתכניות אנחנו מאד לא אהבנו, זו התכנית של המע"מ – חשבנו גם על האפליה שבה, והדרך שלה.

אראל מרגלית: הרבה פחות אהבנו אותה, ושמעת את זה מאתנו בוועדת הכספים.

אראל מרגלית: דווקא בנושא של מחיר מטרה, נראה לנו כהתחלה טובה, ניתן לעבוד אתה.

אראל מרגלית: בואו ניקח את ירושלים.

אראל מרגלית: אתם רוצים לעשות 10,000 יחידות כאלה בתקופה הקרובה.

אראל מרגלית: יושבים פה אנשים שאחראים על הדבר – בואו ניקח ונעשה פיילוט בצורה הרבה יותר מואצת, עם השיפורים שאתם חושבים, אולי, עוד להכניס בתכנית, ונעשה את זה פה, דווקא בשכונות.

אראל מרגלית: בואו ניקח ונהפוך את זה למשהו קונקרטי.

מירי רגב: אבל מחירי מטרה זה לא לשכונות, מחירי מטרה זה לשיכונים שאתה בונה.

מירי רגב: בפינוי-בינוי כזה, שם אתה רוצה לעשות מחיר מטרה, והוא הסביר למה הוא לא יכול לעשות מחיר מטרה, כי אז זה לא ישתלם לקבלנים.

מירי רגב: אתה גם מבין משהו בזה.

יעקב אשר: הוא לא אמר את זה.

מירי רגב: אז תסביר, כי ראש העיר אמר שמחיר מטרה, מבחינתו, כרגע, בתמהיל, בפינוי-בינוי – כרגע התמהיל הזה לא יכול לכלול מחיר מטרה.

<קריאות: - - -

אראל מרגלית: - - הממשלה עוזרת במוכנות שלה, במנהל מקרקעי ישראל, לתת את הקרקע במחיר אטרקטיבי, אפילו בהורדת מחירים.

אראל מרגלית: זה מה שאנחנו רוצים.

<שלמה בן אליהו: אני אענה לפי הסדר – באמת, הרבה רשויות מדברות על התחדשות עירונית, אבל מדברות ולא עושות.

<שלמה בן אליהו: לעומת זאת, עירית ירושלים לקחה לה כמשימה את הנושא, ואנחנו רואים גם כן צעדים של עשיה.

<שלמה בן אליהו: מה זה צעדים של עשיה?

<שלמה בן אליהו: רשות שאומרת שהיא מוותרת על היטל השבחה, היא מצהירה בזה שהיא לא מסתכלת רק על ההכנסות שלה, היא מסתכלת באמת על ההתחדשות העירונית.

<שלמה בן אליהו: דבר שני – היא לקחה לעצמה גוף ביצוע, שזה חברת מוריה, ונמצא כאן מנכ"ל מוריה.

<שלמה בן אליהו: הם עושים עבודה טובה, מניסיוני, והם יודעים , באמת, לחבר בין הדיירים, בין היזמים ובין הרשויות.

<שלמה בן אליהו: לכן אנחנו רואים רשות שהתגייסה לנושא של התחדשות עירונית.

<שלמה בן אליהו: אלה לא תהליכים שקורים, באמת, כמו בשיווק מכרז רגיל כמו מחיר מטרה, אלא מדובר בתהליכים יותר ארוכים, כיוון שחיים אנשים בדירות.

<שלמה בן אליהו: יש הבדל בין תכנית פינוי-בינוי ובין תמ"א 38 אבל הממשלה החליטה בכמה צורות לתגבר ולתחזק את הנושא של התחדשות עירונית, וחלקם מופנים גם לירושלים.

<שלמה בן אליהו: יש קול קורא ופונים לרשויות.

<שלמה בן אליהו: רשות שעונה לקריטריונים מגישה בקשה שהיא רוצה לקבל גם תקציבים לצורך הפעילות של ההתחדשות העירונית.

יעקב אשר: זה תקציבים לפעילות, לא תקציבים לפרויקט.

<שלמה בן אליהו: אני אסביר.

<שלמה בן אליהו: יש נושאים, לדוגמה, שאנחנו רואים אותם בפסקי דין שיוצאים כרגע, ועוצרים לנו – נניח ברמת גן, התחדשות עירונית, בכך שאומרים שאי אפשר להוציא היתר בניה לפי תמ"א 38 אם אין תכנון לכל השכונה.

<שלמה בן אליהו: בית המשפט פסל היתרים שנתנה הוועדה המקומית לתמ"א 38 כי הוא אמר – אני רוצה לראות את ההיבט השכונתי, נושא התעבורה, מוסדות הציבור, וכו' וכו'.

<שלמה בן אליהו: זה לא כאן, הדבר הזה, אבל מה שנעשה בירושלים – עם העיריה ביחד, ותקציבים משותפים, יש תכנון שכונתי.

<שלמה בן אליהו: בגוננים יש תקציב לתכנון שכונתי.

<שלמה בן אליהו: יש כרגע קול קורא ב-2014 שהם הגישו שתי בקשות לשתי שכונות נוספות – שמואל הנביא וארמון הנציב, גם זה תכנון שכונתי, וגם זה יאושר להם.

<שלמה בן אליהו: יש נושא של תקצוב שאנחנו נותנים לשיקום תשתיות כדי שהשכונה תיראה אחרת.

<שלמה בן אליהו: יש נושא של קרקע משלימה - - -

ניר ברקת: שזה הולך לקבל החלטת ממשלה – חלקו ביום ראשון הקרוב.

אראל מרגלית: מה זה, 12%?

ניר ברקת: לא.

ניר ברקת: יש פרויקטים שונים, מהרבה סוגים - - -

אראל מרגלית: כי אני שומע מהרבה ראשי ערים, שאתם מכניסים אותם למצוקה עם התשתיות שהם צריכים לבנות, והם אומרים - אל תתנו לי את הפרויקט, כי אין לי את הכסף להרים את התשתיות.

ניר ברקת: פיתוח מרחב ציבורי בירושלים, בגוננים ובמקומות נוספים - - זה בהיקפים של למעלה מ-30 מיליון שקל.

<שלמה בן אליהו: אתה מדבר על נושא של שכונות חדשות, שרשויות טוענות שלא מקבלים א מוסדות הציבור בהתאם למה שהם צריכים ולכן הם צריכים להשלים מכספם.

<שלמה בן אליהו: זו סוגיה בפני עצמה שלא פתרנו את כולה, פתרנו את חלקה ברשויות שיש הסכמי גג, אבל ברשויות שאין הסכמי גג הבעיה עדיין נותרה בעינה.

<שלמה בן אליהו: לגבי הנושא של דיור ציבורי שהעלה כאן

<שלמה בן אליהו: חבר הכנסת דב חנין – אז אכן, לגבי הנושא של פרזות, ראש העיר אכן צודק, העברנו גם לוועדה כאן את ההסכם של המדינה עם פרזות ועם עירית ירושלים מה עושים עם הכספים של פרזות, וכפי שתראה בהסכם שם, הכספים הולכים לדיור הציבורי.

<שלמה בן אליהו: ב-99%, הייתי אומר - - -

ניר ברקת: 100%, ויתרנו על הכל שם.

דב חנין: העברתם את זה לוועדה?

<שלמה בן אליהו: כן.

<שלמה בן אליהו: העברנו את זה לוועדה.

<שלמה בן אליהו: לגבי הנושא החדש שאתה מעלה – מחיר מטרה וכדומה, זה לא מתייחס לחלוטין לרשות עירונית.

<שלמה בן אליהו: זה מתייחס אך ורק לבניה חדשה.

<שלמה בן אליהו: כאשר קבלן מקבל קרקע - - -

אראל מרגלית: אין בעיה.

אראל מרגלית: בניה חדשה בחלק מהשכונות.

<שלמה בן אליהו: אנחנו נשמח שמחיר מטרה יהיה בירושלים, כמובן ש – השיווקים.

<שלמה בן אליהו: אם השיווקים יהיו בשכונות ת יקרות שזה מעל לגג - - זאת אומרת, אם מחיר המוצר הסופי – אני מניח שאם יהיה שיווק ברחביה זה לא רלבנטי.

<שלמה בן אליהו: לכן, אם השיווקים שהמנהל עושה בתקופה הקרובה יהיו שיווקים באזורים שבהם מחיר הקרקע - - -

יעקב אשר: יש שיווקים בתקופה הקרובה, בירושלים?

<שלמה בן אליהו: יש שיווקים בהתאם למדיניות.

<שלמה בן אליהו: כן.

מירי רגב: אני אגיד משהו לגבי המדיניות של השיווקים.

מירי רגב: אני נפגשתי בשבוע שעבר עם בנצי ליברמן, גם בעקבות הותמ"לים ועד כמה מנהל מקרקעי ישראל הם חלק מהעניין הזה, כמה הם משווקים, איך הם עו'קבים אחרי השיווק, מה מחיר הקרקעות, עד כמה העלו את מחיר הקרקעות.

מירי רגב: אנחנו קבענו שיגיע פה לוועדה הוא בעצמו, לא על ידי פקידיו ולא על ידי אנשיו, ולא על ידי - - -

דב חנין: לא על ידי שליח ולא על ידי מלאך.

מירי רגב: יפה.

מירי רגב: הוא בעצמו יגיע לפה, לוועדה, ויסביר קודם כל את הבעיה שראינו אותה.

מירי רגב: ובינת שוורץ אמרה: מדינת ישראל באמצעות מנהל מקרקעי ישראל העלו את מחירי הדיור, באמצעות מחירי הקרקע.

מירי רגב: קודם כל זה נאמר.

מירי רגב: לכן זה צריך יהיה להיפתר.

מירי רגב: הוא יבוא לפה, הוא יציג את זה.

מירי רגב: אתה תבוא רק בסוגיית ההתחדשות העירונית, ובכלל כל התמונה הזו.

<שלמה בן אליהו: אנחנו שיכללנו את הפיילוט וצריכים לקבל את האישור של המשרד על השחרור של הפיילוט, ואם זה ישוכלל זה עוד יקצר את התהליך בשלוש שנים.

דב חנין: מה זה אומר, השכלול, ומתי זה יקרה?

<שלמה בן אליהו: זה אומר שזה פיילוט אוטומטי.

מירי רגב: קרי?

מירי רגב: תן לנו פרק זמן.

<שלמה בן אליהו: כפי שהסביר ראש העיר – כאשר עושים תכנית של התחדשות עירונית יש שני כשלים – האחד, אי הוודאות הכלכלית של היזם.

<שלמה בן אליהו: הכשל השני – שלדייר יש חוסר אמון ביזם, הוא לא יודע מתי הוא יקבל ומה הוא יקבל.

<שלמה בן אליהו: המערכת שתכננו אותה, מה שאתה מכיר – פינוי-בינוי, היא מערכת שבאה ואומרת: בוא ניקח מגרש, נתכנן אותו, נעשה הסכמים של אופציה מול היזם, נעשה קול קורא ונעביר אותם.

<שלמה בן אליהו: הרעיון שמתגבש עכשיו הוא שבמקום שניקח קרקע ריקה, שאותה נתכנן, נשווק, נעשה מכרז והסכמי אופציה ואז נצא בקול קורא, זה תהליך שעד שיוצא הקול קורא לוקח כמה שנים.

<שלמה בן אליהו: הרעיון שהוא שהמדינה תרכוש בהסכמי אופציה דירות ובניינים גמורים, ואז תעשה את הקול קורא.

<שלמה בן אליהו: מה שיקרה – נעשה את הקול קורא, ובניין שלם שרוצה לעבור, אני לא שם אותו בבניין אחד, אני מפזר אותם.

דב חנין: אני שאלתי שאלה אחרת – על הפיילוט שהמדינה תשכור דירות - - -

<שלמה בן אליהו: אתה צודק.

<שלמה בן אליהו: בנושא הזה באמת הנחינו את עמידר לעשות את זה.

<שלמה בן אליהו: היא הוציאה פניה לציבור לשכור דירות, וזה לא צלח.

<שלמה בן אליהו: זה לא צלח, כי הציבור לא רוצה להשכיר דירות לדיירי הדיור הציבורי ודיירי הדיור הציבורי לא רוצים להשתמש בהיצע הזה כי הם רוצים דירה,, לא לשכור דירה.

מירי רגב: נזמן אותו על זה לדיון בסוגיה.

אראל מרגלית: אני חוזר לדבר היותר כללי - תראו, הממשלה, והרבה מאד מהשרים אוהבים מאד להישבע על הגבולות של העיר, ועושים מעט בשביל תכניה.

אראל מרגלית: אנחנו מדברים כרגע על החלטת ממשלה אומללה, האחרונה, שבעצם מעכבת העברתם של 4,000 עובדי ממשלה שעובדים במרכז, שהיתה החלטה לפני שנים שהם יעברו לירושלים, מעכבת השקעות של כ-120 מיליון שקל בשנה, וגם הבוקר, כשישבנו בוועדה לביקורת המדינה, שמענו הרבה מאד תירוצים מכל מיני משרדים.

אראל מרגלית: לא ראינו שיש גורם אחד שאחראי לומר - אוקיי, היה עיכוב, אבל יש לנו כרגע לוחות זמנים שעוד שלוש שנים אנחנו מעבירים X מהמשרדים לירושלים, ואומרים: זו הבירה, וזה לא רק מהשפה ולחוץ.

אראל מרגלית: דבר שני, לגבי הנושא של קרית הממשלה והדברים שנבנים בנושא של התחדשות עירונית.

אראל מרגלית: בסדר גמור, הממשלה תהיה שם, בכניסה לעיר.

אראל מרגלית: אנחנו פוחדים, חלק מאתנו, הירושלמים, שזה ייקח המון מהכוח של מרכז העיר .

אראל מרגלית: אנחנו רוצים לראות במקביל תכנית, עם המעבר של "בצלאל" למרכז העיר, שתדבר על הקמת מרכזי ייצור, פרסום, תכשיטנות, צילום – כל הדברים האלה, למרכז העיר.

אראל מרגלית: לפני 20 ומשהו שנה כשהקימו את דרום מערב העיר, ובנו את מלחה, ואני אז עבדתי ברשות לפיתוח ירושלמים ומאד התגאיתי בגן הטכנולוגי שהקמנו שם - עשינו גם נזק לעיר.

אראל מרגלית: הנזק שעשינו הוא שלקחנו הרבה תכנים מהמרכז והוצאנו אותם החוצה.

אראל מרגלית: היום אני אומר לכם, כמי שגר פה, כמי ששלושת הבנות שלו הלכו לבית הספר הניסויי במרכז העיר כל יום, היום חסרים פרויקטים של תעסוקה ומקום שבו אנשים עובדים במרכז.

אראל מרגלית: אז אם המחלקה לארכיטקטורה עברה פנימה, והרבה סטודנטים עשו סביב עצמם התחדשות עירונית עם בתי קפה, ועברו לגור, 2,700 סטודנטים במרכז העיר, של "בצלאל" ואולי עוד כמה דברים, אנחנו רוצים לשמוע בשורה במרכז.

אראל מרגלית: כי אחרת שוב יקחו מהכוח של העיר, יבנו כמה בתים של קרית ממשלה – שיחשבו על זה אתנו:

אראל מרגלית: אנחנו נמצאים כאן במתחם הממשלתי כמו 5 צוללות – 1,600 איש בתוך הכנסת לא יוצאים החוצה.

אראל מרגלית: אנשים מבנק ישראל לא פגשו אף אחד ממשרד ראש הממשלה, ואף אחד ממשרד החוץ.

אראל מרגלית: יש פה הרבה מאד צוללות של קמפוסים סגורים.

אראל מרגלית: אנחנו מבקשים תכנון שיוציא את האנשים שעובדים בירושלים - שיגעו בעיר.

אראל מרגלית: שתהיה ארוחת צהריים בחוץ, שאנשים ייפגשו אנשים לפגישות עסקיות, שאנשים ייגעו בעיר, כי כרגע זה בועות.

אראל מרגלית: אנחנו לא רוצים עוד בועה, אנחנו רוצים התחדשות עירונית כוללת שתיתן מקום תוסס לכל האנשים בעיר.

מירי רגב: אנחנו היינו אמורים לסיים את הדיון אבל נאריך אותו בעוד רבע שעה.

מירי רגב: דלית, כיושבת ראש הוועדה המחוזית של ירושלים אני רוצה שתגידי איך את רואה גם את שילוב הצעירים בעיר.

<דלית זילבר: אני רוצה לומר קודם כל מילה לאראל מרגלית, כי הוא אמר את זה גם קודם - לגבי קרית הממשלה, יש תכנית שאושרה השנה שעושה את השינוי שאתה מבקש אותו ומקווים שבאמת , אם יבצעו אותה, וכאן הממשלה צריכה לבצע - - אז התכנית הסטטוטורית אושרה, אין חסם - - -

אראל מרגלית: מה מאושר סביב "בצלצל"?

ניר ברקת: זה לא הנושא.

אראל מרגלית: מה זאת אומרת?

אראל מרגלית: - - שאלה, אז אנחנו שואלים.

אראל מרגלית: איזה בניה ותעסוקה מוקמת סביב "בצלאל"?

<דלית זילבר: יש לנו הרבה מלונות שאישרנו לאחרונה במרכז העיר.

אראל מרגלית: מלונות זה לא - - -

מירי רגב: אני מודה לך, אבל הנושא הזה הוא לגבי התחדשות עירונית.

<דלית זילבר: אז אין ספק שהתכניות של התחדשות עירונית הן הכי חשובות, הן גם הכי מורכבות, מכמה היבטים.

<דלית זילבר: כמובן – ההיבט הכלכלי, החברתי והתכנוני.

<דלית זילבר: צריך רק לזכור שברמה התכנונית אנחנו פחות בבעיה, כי בעצם, מה שאנחנו אומרים, והקמנו צוות משותף שהוא ייחודי – שכולל גם את העיריה, גם את משרד הפנים, בעצם – את כל הגורמים המתכננים ביחד, לא צריך לעבור קודם ועדה מקומית ואחר כך מחוזית – יושבים כולם יחד, הוא מקבל את כל הכללים מההתחלה, ואנחנו מלווים אותו באופן מאד אינטנסיבי, ובעצם רודפים אחרי היזמים לקדם את התכניות.

<דלית זילבר: ירושלים היא עיר מורכבת ברמה התכנונית, אבל הכללים ברורים.

<דלית זילבר: יש לנו את האזור של העיר ההיסטורית ושם השימור נותן את הדגש, ויש לנו את האזורים שמיועדים להתחדשות עירונית.

<דלית זילבר: אנחנו אומרים דבר כזה – וזו תשובה לחבר הכנסת חנין: תנו לנו את העיר שאנחנו רוצים, ותקבלו את הזכויות.

<דלית זילבר: אנחנו לא קמצנים בזכויות - - -

מירי רגב: מי זה "תנו לנו"?

<דלית זילבר: היזמים שבאים להתחדשות העירונית.

<דלית זילבר: אנחנו רוצים את המרחב הציבורי, אנחנו רוצים את עירוב השימושי - - -

מירי רגב: אנחנו הממשלה, אנחנו הרגולטור, אתם אמורים לקבוע מה הם הכללים, אתם אמורים לקבוע איך העיר הזו צריכה להיראות, לא היזמים.

מירי רגב: היזמים הם נגזרת, תאמיני לי.

<דלית זילבר: לא, את לא מבינה אותי.

<דלית זילבר: אני אומרת שהכללים קבועים, ומה שאנחנו מבקשים לקבל בתכניות האלה זה את העיר הנכונה, את עירוב השימושים הנכון, והזכויות - - -

מירי רגב: אם הם לא יגישו תכנית נכונה, אל תאשרי אותה.

מירי רגב: אם התכנית שהם מגישים היא תכנית שלא מתקבלת, אל תאשרי אותה.

יעקב אשר: כמה תכניות היום - - -?

<דלית זילבר: אנחנו במצב אחר בירושלים.

<דלית זילבר: אנחנו בעצם מנסים להביא את היזמים אלינו כדי לעזור לקדם את הבניה.

<דלית זילבר: ברמה החברתית צריך לזכור שמי שבעלי הבית בתכניות האלה זה התושבים עצמם, וזו הסוגיה הכי מורכבת.

<דלית זילבר: צריך גם לזכור שההתחדשות העירונית באה לפתור תכניות מאד קשות כמו אזורים כמו אולסוונגר, ששם המדינה כן צריכה לתת את המענה, ומנהל מקרקעי ישראל, למשל, לא נותן את המענה, כי אם הוא צריך לתת שטח כדי לעשות פינוי-בינוי, אין תחליף לתכנית הזו וצריך לזכור שמדובר שם על דירות שהן מתחת לכל ביקורת, ואין ספק שאלה המקומות הראשונים שצריך להיכנס אליהם בהתחדשות עירונית, ולא רק למאגר של יחידות דיור, שזה גם נכון וזה גם התחדשות עירונית, אבל עדיין, למשל במקרה הזה- כשבאה העיריה ופונה לרשות למקרקעי ישראל ומבקשת את השטח שיש לה, כדי שתצרף לתכנית, כדי שאפשר יהיה לעשות עם זה משהו, היא אומרת לא.

<דלית זילבר: וכאן יש לנו בעיה גם עם רשות מקרקעי ישראל וגם ברמה של מה שהמדינה נותנת, כי היא לא יכולה רק לתת ולדרוש ולהגיד – תעשו את זה, וזה אחר כך לא קורה, במקומות שחייבים לעשות אותם.

<דלית זילבר: לא צריכים ללכת רק למקומות הכי מבוקשים ושם לעשות התחדשות עירונית, כדי להביא את הרווח הגדול.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: בעניין הזה של ממ"י תעבירו תכניות מסודרות – מה נתקע, ונטפל בזה.

מירי רגב: נעשה פה דיון נקודתי.

יעקב אשר: גברתי יושבת הראש, אדוני ראש העיר.

יעקב אשר: קודם כל אני מברך על הרוח הזו של התחדשות עירונית.

יעקב אשר: אנחנו משתמשים במילים גדולות וחשובות.

יעקב אשר: יש מאחוריהן הרבה כאשר יש מאחוריהן הרבה.

יעקב אשר: אין לי סטטיסטיקות לפני אבל ברור לחלוטין שאין בניה כמעט בירושלים, יחסית לערים בסדר גודל כאלה, או אפילו או אפילו סדר גודל יותר נמוך, ברחבי הארץ.

יעקב אשר: הבניה בירושלים באופן יחסי לעיר, לגודל שלה, ולחשיבות שלה, בשנים האחרונות אין הרבה בניה בירושלים.

ניר ברקת: זה פשוט לא נכון.

ניר ברקת: בשנה שעברה, שנת שיא ב-20 השנה האחרונות, למעלה מ-3,000 התחלות בניה חדשות.

ניר ברקת: המספר הגדול ביותר, גם שאושרו - - -

יעקב אשר: כשאתה משווה את זה לערים במרכז הארץ - - -

ניר ברקת: כשאני משווה את זה למה שהיה בעבר.

ניר ברקת: יחסית למה שהיה במרכז הארץ בשנה שעברה, הרבה יותר - - זה פשוט לא נכון.

יעקב אשר: אני לא מתכוון לתמונת מצב.

יעקב אשר: יכול להיות שיש שיפור משנים עברו, אבל כלפי עיר בסדר גודל כזה זה היה צריך להיות הרבה יותר גדול, כי הדור השני שרוצה לגור כאן ואנשים חדשים שרוצים לבוא לגור כאן - הביקוש הוא ענק, זו עיר הבירה, שטח יש, אז צריך - - -

אורי מקלב: אתה לא טועה, כי הציבור שמגיע אליך ואומר שאין מכרזים ועוצרים גם מכרזים שקיימים - יש כאן ציבור תושבים, הוא אחרי זה נאלץ ללכת לשכונות אחרות וגם שם, אחרי זה, לא נותנים לו את המענה הנכון.

אורי מקלב: אני יודע על מכרזים שיוצאים על ידי אנשי משרד השיכון ועוצרים אותם מסיבות כאלה ואחרות.

אורי מקלב: ציבור שלם, 25% לא מקבל מענה, והולך לערי הפריפריה.

אורי מקלב: רוב ההגירה השלילית שיש, בעיקרה, זה ציבור של תושבי בני ירושלים שאין להם מקום, אין להם פתרונות.

אורי מקלב: אז אתה צודק, יש הגירה שלילית, יודעים לאיזה ערים הם הולכים, והם לא באים, לא מקבלים מענה.

אורי מקלב: הזוגות הצעירים לא מקבלים מענה.

ניר ברקת: אין עצירת בניה בירושלים, ככל שהדבר תלוי בעירית ירושלים.

ניר ברקת: לא עוצרים אף בניה בירושלים, זה לא נכון.

אורי מקלב: - - -

יעקב אשר: אני אומר, ועל כך אני חושב שאין ויכוח – הפוטנציאל צריך להיות הרבה יותר גדול, וזו גם המטרה שלכם, בשביל זה באת לכאן ואמרת: אני רוצה להשתמש בכלים אלה ואחרים.

יעקב אשר: יש את הכלי שנקרא משרד השיכון ומנהל מקרקעי ישראל, ואנחנו יודעים את הבעייתיות שיש בדברים הללו, גם מבחינה מדינית.

יעקב אשר: ובאמת, אם כבר משתחררים כמה מכרזים הם היו צריכים לעוף במהירות לשיווק, והם התעכבו בגלל בעיות כאלה ואחרות שרמז עליהם ואמר ידידי, חבר הכנסת הרב מקלב, ואני לא רוצה להעלות אותם כרגע לסדר היום, כי זה לא רלבנטי.

יעקב אשר: אבל דבר אחד ברור: לעיריה, עוד לפני המנהל ולפני משרד השיכון, יש כלים לגרום לכך שתהיה בניה הרבה יותר גדולה בירושלים.

יעקב אשר: נושא פינוי-בינוי הוא נושא של הורדת ביורוקרטיה, הוא נושא של תמ"א 38 – אני לא יודע כמה - - -

מירי רגב: הוא דיבר על זה, ביוזמתו.

יעקב אשר: נכון, אני רוצה לחדד את זה.

יעקב אשר: אני שואל - כמה תמ"א 38 יש היום בעיר, וכמה היתרי בניה?

<קובי כחלון: פי 5 ממה שהיה ב-5 השנים האחרונות.

יעקב אשר: לפני 5 שנים לא היה תמ"א 38.

<קובי כחלון: היה אפס.

יעקב אשר: אני שואל את זה לא בשביל הביקורת, בשביל לנסות לשים את הדברים על השולחן.

יעקב אשר: הכלים האלה חייבים להיות כלים נגישים לציבור, כלים קלים.

יעקב אשר: הורדה של היטלי השבחה הוא מעשה מבורך שיעודד יזמים להיכנס לדברים הללו.

יעקב אשר: הורדת ביורוקרטיה.

יעקב אשר: העיר זקוקה להרבה מאד יחידות דיור, בכל השכונות.

יעקב אשר: דיברו קודם על מתחמים שהם מלחמים שסכנת חיים לחיות בהם, היום.

יעקב אשר: חבל שהלך מכאן מנכ"ל משרד השיכון.

יעקב אשר: במקום כמו אולסוונגר יש שטח מנהל שאפשר היה להכניס אותו לתוך הפרויקט של הפינוי-בינוי ולעשות פינוי-בינוי ובינוי.

יעקב אשר: אני אומר דבר אחד: אם ראש העיר והצוות יסמכו רק על הפרויקטים של משרד השיכון, לא תהיה הרבה בניה בירושלים.

יעקב אשר: העיריה יש לה בידה תפקיד מרכזי מאד להכפיל ולשלש במידית, ולא לחכות לתכניות אב כאלה ואחרות.

יעקב אשר: קודם כל צריך לשים תרופה למה שקיים היום.

<מאיר תורג'מן: קודם כל אני מאד שמח להיות כאן.

<מאיר תורג'מן: יום ירושלים, יום חגה של ירושלים.

<מאיר תורג'מן: אני חייב לומר שמזה מספר שנים בכל יום ירושלים אנחנו באים לכאן.

<מאיר תורג'מן: יש כאן, באמת, נושאים בוועדות, אנשים מדברים גבוהה גבוהה על ירושלים.

<מאיר תורג'מן: כשיום ירושלים מסתיים – מסתיימות כל ההצהרות, וזה חבל.

<מאיר תורג'מן: אני אסביר את עצמי.

<מאיר תורג'מן: לגבי התחדשות עירונית – יש כאן מסר עירוני מדרגה ראשונה.

<מאיר תורג'מן: אנחנו מדברים על מקומות שבהם גרים 8 ו-10 נפשות ב-60-50 מ"ר.

<מאיר תורג'מן: מדובר על אולסוונגר, על שיכוני תלפיות, אלה הם מבנים שנבנו בתחילת שנות ה-60.

<מאיר תורג'מן: נמצאים שם אנשים במצב מאד מאד קשה.

<מאיר תורג'מן: המטרה של העיריה בהתחדשות העירונית הזו, מעבר למסר החברתי, שהוא שצריך לעניין אתכם הכי הרבה, זה שאנחנו לוקחים אנשים שנמצאים בתחתית החיים האישיים שלהם, אנחנו רוצים להרים אותם.

<מאיר תורג'מן: וכאן הנקודה שדלית הזכירה – מנהל מקרקעי ישראל, כמו שהוא עשה עם הקיבוצים, שהוא ויתר על שטחים, על מיליוני דונמים, כאן, בירושלים, אנחנו לא רואים את הניסיון לעזור ולסייע לעיריה.

<מאיר תורג'מן: אנחנו מגישים כאן תכניות שצריכות לעניין כל חבר כנסת שיושב במליאה הזו, שאם רוצים באמת שעיר הבירה של מדינת ישראל תיראה קצת יותר טוב ולא תהיה העיר העניה, כמו שהעירו כאן כמה אנשים – אראל מרגלית ונחמן שי מכירים את הנושא הזה לפני ולפנים, באמת, מתוך ידיעה שהאנשים האלה מבקרים במקומות, רואים את העוני והמצוקה – מדובר פה בעולים חדשים מאתיופיה, מרוסיה, וזו הזדמנות.

<מאיר תורג'מן: אני אומר – מגיע צל"ש לעירית ירושלים על התכנית הזו.

<מאיר תורג'מן: זו תכנית דגל שהממשלה צריכה להוביל אותה, צריכה לעזור לנו בנושא הזה.

<מאיר תורג'מן: אנחנו הולכים לקת אנשים ולהרים אותם לחיים אחרים, למצב אחר לגמרי.

<מאיר תורג'מן: אתם צריכים לעזור לנו בזה.

מירי רגב: אני מוכנה לעשות על זה דיון נקודתי ברגע שראש העיר יגיד לי שלא הצלחתם לקדם את התכניות.

מירי רגב: ברגע שהוא יגיד לי שבנושא הזה דרושה התערבות של הוועדה, אני מצהירה שעוד במושב הזה אני אקיים דיון על העניין הזה, רק תגידו איפה תקוע.

מירי רגב: .

<מאיר תורג'מן: אמרת שאת רוצה להזמין לכאן את בנצי ליברמן, זה השלב הראשון.

מירי רגב: הוא מוזמן, לגבי נושאים כלליים.

מירי רגב: תגידו מה אתם רוצים נקודתית, תקבלו מענה.

מירי רגב: חד וחלק.

ישראל אייכלר: כבוד ראש העיר, ברוך הבא בצל קורתנו, סגני ראשי הערים וכל חברי העיריה.

ישראל אייכלר: אני מאד שמח לדבר על הנושא של ירושלים.

ישראל אייכלר: ירושלים היא עירי, כמו של הרבה יהודים – יותר מחצי מיליון, זו העיר הגדולה ביותר בארץ.

נחמן שי: לא חצי מיליון.

נחמן שי: היא עיר של 800 אלף

ישראל אייכלר: בכל מקרה, מדברים על עיר יהודית ודמוקרטית.

ישראל אייכלר: כשאני שומע בחוץ, בתקשורת, שרוצים לציין את יום ירושלים, את החגיגה הזו, מדברים נגד שני דברים: נגד הגידול הדמוגרפי, נגד הזכות הדמוקרטית של אנשים ונגד יהודיותה של ירושלים.

ישראל אייכלר: לכן אני אומר שיש שני ימי ירושלים – יש יום ירושלים שכולנו שמחים בה ויש את יום ירושלים של אנשים שאומרים: ערן ערו עד היסוד בה.

ישראל אייכלר: הם לא אוהבים את ירושלים, בדרך כלל, האנשים האלה, כי אוהבי ירושלים, גם אם הם דתיים וגם אם הם חילוניים – ראיתי שכולם פה משתפכים על ירושלים, ואני רואה את זה בחיוב, גם אם אני לא מסכים בשאר הדברים עם האנשים האלה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לצטט חבר כנסת, אולי זה לא מקובל, אבל ראיתי פה שהוא כותב כך: "בערב שבת, כשהשמש שוקעת, אני מביט אל האופק, איך השכינה עוטפת את העיר ומרככת אותה, ואיך היא חודרת אלי, והשבת המלכה באה אלינו, לעירנו, ומרגיעה את כולנו".

ישראל אייכלר: אני חושב שרק ירושלמי כמו חבר הכנסת אראל מרגלית יכול לכתוב משפט כל כך יפה על ירושלים.

ישראל אייכלר: לכן אנחנו צריכים לראות את ירושלים על כל תושביה כחלק בלתי נפרד משמחת ירושלים.

ישראל אייכלר: אני רוצה להיות ספציפי לגבי התכניות של התחדשות ירושלים.

ישראל אייכלר: אלה שאומרים שיש בניה גדולה בירושלים צודקים, רא שהעיר צודק, יש בניית פרויקטים אדירים.

ישראל אייכלר: אבל מה לעשות שרוב בני ירושלים עניים, ורוב הפרויקטים הם לעשירים.

ישראל אייכלר: זו הבניה העיקרית בירושלים.

ישראל אייכלר: אז מה הפתרון?

ישראל אייכלר: התחדשות, כל מה שאתם מדברים על לחדש את השכונות.

ישראל אייכלר: אבל יש פה בעיה שנקראת ביורוקרטיה, שיורדת לחיי כל אזרח במדינת ישראל, וגם בירושלים זה מעכב כל דבר.

ישראל אייכלר: למשל, נושא מאד חשוב כמו שימור.

ישראל אייכלר: כולנו רוצים לשמר, אבל אני לא חושב שהדירה בה אני נולדתי, צריך לשמר אותה ולמנוע לבנות בניין חדש שם.

ישראל אייכלר: עיש כל מיני דרגות שימור.

ישראל אייכלר: יש בתים שבאמת צריך לשמר, אבל השימור גורם, מעבר לנזק הכספי, לחוסר כדאיות של יזמים לחדש את העיר, וזה גם גורם לביורוקרטיה וסחבת נוראית.

ישראל אייכלר: צריך לא לתת בידי המקצוענים את המושג הזה של שימור, כי שימור זה עניין ערכי, עניין סנטימנטלי.

ישראל אייכלר: אי אפשר להגיד על כל בניין שני, ומי שיש לו אינטרס – תוקע את השימור.

ישראל אייכלר: אם לא הצליחו אנשי הארכיאולוגיה למצוא שם עצמות אז מוצאים שזה נבנה לפני 100 שנים וצריך את הסופר הזה ואת הסופרת ההיא, כל אחד צריך להישמר.

<ציפי רון: זה גם מביא תיירות, זה מנוע כלכלי.

ישראל אייכלר: בוודאי.

ישראל אייכלר: אני יודע שלירושלים יש מאות אלפי תיירים.

ישראל אייכלר: הדבר היחיד שמייחד את ירושלים בתיירות מול תל אביב זה קדושתה של ירושלים, ורק אתמול היה פה מי שאיננו יהודי, והוא בא לירושלים רק בגלל קדושתה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדבר על העניין של העיר העניה, במשפט אחד.

ישראל אייכלר: אומרים שירושלים היא עיר עניה ועיר מוזנחת.

ישראל אייכלר: אני ממש נעלב בשמם של תושבי ירושלים.

ישראל אייכלר: אמנם ההכנסה של תושבי ירושלים אינה גדולה כמו בערים אחרות, אבל "עני" זה מושג שמי שהוא עני הוא עני בדעת, ברוח – ירושלים עשירה ברוח, עשירה בדעת.

ישראל אייכלר: יש אנשים ענים שראש העיר והעיריה צריכים לטפל בהם, ירושלים ויהודה תשב לעולם.

מירי רגב: תודה לך, עופר, בבקשה.

<יצחק שווקי: אני ביקשתי רשות דיבור בפתק כשנכנסתי, כי אני רוצה לדבר על השימור, כי הוא דיבר על השימור.

מירי רגב: אל"ף, לחבר כנסת מותר לדבר על מה שהוא רוצה.

מירי רגב: אני לא מתייחסת לשימור כי אני חושבת שיש חשיבות לשימור, אז עדיף שלא תעלה את זה.

<יצחק שווקי: התכוונתי להגיד דברים חיוביים.

<עופר צבי ברקוביץ': אני רוצה לברך את יושבת ראש הוועדה שהיא לוחמת אמיתית לדיור בר השגה וגם אוהבת את ירושלים.

<עופר צבי ברקוביץ': זה דיון חשוב.

<עופר צבי ברקוביץ': מצוקת הדיור בירושלים היא מצוקה קשה, משפיעה גם על הרבה משפחות שעוזבות את העיר.

<עופר צבי ברקוביץ': בהיבטי התחדשות עירונית, קודם כל אני שמח שיושב ראש העיר, מחזיק תיק התכנון והבניה מובילים את הנושא הזה, ובאמת קיבלנו החלטה להוריד היטלי השבחה.

<עופר צבי ברקוביץ': עדיין\

<עופר צבי ברקוביץ': המסלולים – יזמים, רשויות – המסלולים קשים.

<עופר צבי ברקוביץ': אנחנו רואים הרבה מאד עמידה בפרויקטים האלה, ואם ממשלת ישראל ומשרד השיכון לא יכניסו את היד לכיס ולא יעזרו בתמריצים ובתובנות נכונות איך לקדם את התהליך הזה, אנחנו נמשיך לדבר על זה, וזה באמת הפוטנציאל העיקרי בירושלים, כי אין לנו הרבה קרקעות בירושלים אבל יש לנו אזורים להתחדשות עירונית, ואנחנו צריכים לראות מעורבות אמיתית יותר ומעשית יותר לא רק בהגדרת מסלולים אלא גם בתמריצים שיוציאו את זה לפועל.

<עופר צבי ברקוביץ': אני רוצה להציע עוד שלושה אלמנטים שהם ייחודים לירושלים.

<עופר צבי ברקוביץ': דירות רפאים.

<עופר צבי ברקוביץ': התחלנו במהלך שתכליתו לטפל בבעיה הזו של 10,000 דירות בירושלים שיכולות מחר בבוקר לשמש הרבה מאד אנשים בעיר.

<עופר צבי ברקוביץ': אז רק בשנה הבאה אנחנו מתחילים לגבות, לקח זמן להחיל את התהליך הזה, אצלכם, רציתם לדחות את זה בשנה.

<עופר צבי ברקוביץ': צריך להחריף את הצעדים נגד קנייה של אנשי חוץ - - -

מירי רגב: זה בחקיקה?

מירי רגב: זה אצלנו בכנסת?

ניר ברקת: זה אושר על ידי משרד הפנים, אנחנו נעביר את זה בשנה הבאה.

ניר ברקת: העברנו ב-2010 וזה לא אושר - - -

<עופר צבי ברקוביץ': אני לא חושב שמס כפול זה הצעד היחידי שאנחנו יכולים לנקוט בו.

<עופר צבי ברקוביץ': יש פה עניין של מיסוי רכישה, יש פה עניין של אלמנטים אחרים.

מירי רגב: אז דיבר אתי על זה גדעון וסגרנו את זה בתקנה של האוצר.

<עופר צבי ברקוביץ': אני לא חושב שהצעד הזה הוא מספק כדי לטפל בתופעה.

<עופר צבי ברקוביץ': הוא יכניס כסף לעיריה, הוא לא יביא את אותם בעלי דירות להשכיר, וצריכים לנקוט בעוד צעדים.

<עופר צבי ברקוביץ': בקרוב תעלה הצעת חוק שמטרתה לטפל בתופעת הנכסים הנטושים, פילים לבנים שנמצאים ברחבי העיר, מאות אלפי מטראז'ים שיכולים לשמש לדיור, לתעסוקה.

<עופר צבי ברקוביץ': אנחנו היום פוטרים אותם מארנונה בהנחיה ממשלתית.

<עופר צבי ברקוביץ': אם הפטור הזה יקוצר אנחנו נורה ליזמים, לבעלי הנכסים להביא לשימוש מהיר את אותם נכנסים, אנחנו ניצור היצע דיור שקיים היום בעיר, עומד ולא שמיש.

<עופר צבי ברקוביץ': זה אמור לעלות בקרוב לוועדת השרים לחקיקה.

מירי רגב: הצעת חוק ממשלתית או פרטית?

<עופר צבי ברקוביץ': הצעת חוק ממשלתית של חבר טופורובסקי.

מירי רגב: אז היא לא ממשלתית, היא פרטית.

<עופר צבי ברקוביץ': סליחה.

<עופר צבי ברקוביץ': הדבר האחרון – נושא שטחים חומים.

<עופר צבי ברקוביץ': במסגרת התיקונים של שר הפנים, במסגרת הרפורמה לחוק התכנון והבניה, כשאנחנו מבקשים את עזרתכם, ודיבר פה קודם חבר הכנסת דב חנין על כך שצריך למצוא פתרונות חברתיים – שטחים חומים, מגורים להשכרה בניהול עיריה, זה פתרון חברתי אמיתי שנותן כוח לנו לאפשר דירות לאנשים צעירים, אנשים אחרים שצריכים את הדירות האלה, במחירים סבירים, ידועים מראש - - -

יעקב אשר: אבל אתה תצטרך גם גני ילדים, ודברים כאלה.

<עופר צבי ברקוביץ': אנחנו מדברים על מעל אותם שטחים חומים, וזה פתרון חברתי אמיתי שלא משאיר את הדברים - - -

מירי רגב: מה סגרנו ב-101?

<רוני טיסר: 188- שיהיה תיקון.

מירי רגב: עוד לא יצא התיקון של שר הפנים?

<רוני טיסר: עדיין לא יצא.

מירי רגב: כשאישרנו את חוק התכנון והבניה ביקשנו שיאשרו.

מירי רגב: אני מבקשת שיצא מכתב מסודר בעניין הזה.

<קובי כחלון: סעיף 188 אומר שניתן לבנות דירות להשכרה על מגרשים חומים, אבל יש עוד סעיף 188 בפקודת העיריות שאומר איך מחלקים נכסים, באישור שר הפנים.

<קובי כחלון: - - רק רגולציה אחת - - -

מירי רגב: זה נושא שנסגר עם שר הפנים ואמור היה לצאת, אני לא מבינה למה לא.

מירי רגב: יטופל.

ניר ברקת: קודם כל – חג ירושלים שמח.

ניר ברקת: באמת, הדיון ברומו של עולם.

ניר ברקת: אני רוצה להודות לך, חברת הכנסת רגב, יושבת ראש הוועדה, על ההזדמנות.

ניר ברקת: כל דיון כזה הוא מפרה.

ניר ברקת: אני בטוח שאנחנו הולכים מכאן עם כמה רעיונות ואתם, חברי הכנסת.

ניר ברקת: אנחנו הצגנו במהלך היום את התהליך הכלכלי שעובר על ירושלים.

ניר ברקת: שמנו דגש בוועדה על פיתוח כלכלי, על התהליכים, על התנופה הגדולה בפיתוח מתחמי תעסוקה, בפיתוח סביב תשתית הרכבות שאנחנו מניחים בעיר, שמאפשרים לנו התחדשות עירונית ברמה מאד מאד גדולה, התחייבות מדינה – למעלה מ-20 מיליארד שקל על תשתיות התחבורה של שני הקווים הבאים, ועוד השקעות וכן הלאה והלאה.

ניר ברקת: היום, בוועדת הפנים שמנו דגש על השינוי הגדול שאנחנו מובילים בנושא של התחדשות עירונית.

ניר ברקת: מה שהיה הוא ממש לא מה שהולך להיות.

ניר ברקת: שמנו גז על הנושאים הגדולים, אנחנו לא מוכנים להזניח את הנושא של הדיור, כי זה בדמנו, בנפשנו, בסוף – צודקים החברים, העיר הזו צריכה להחיל את הקיבולת של הגרים בה, של העובדים בה, ואותם אלה שגרים, שגם תהיה להם תעסוקה, גם תרבות פנאי.

ניר ברקת: לשמחתי הרבה ירושלים היא גם עיר עליה לרגל, ואנחנו צריכים להתמודד עם קיבולות הולכות וגדלות, לשמחתנו הרבה, של אנשים שמתחברים לירושלים בליבם, בנפשם – תיירים מהארץ ומכל העולם.

ניר ברקת: אני רוצה התייחסות אחת למה שהעלה חבר הכנסת נחמן שי, שאני באמת חושב שאנחנו צריכים לשנות את סגנון הדיבור שלנו על בניה בירושלים, בכל רחבי העיר.

ניר ברקת: לצטט מה שאני אומר לאמריקאים: כשמדבירם על הקפאה בירושלים, אני שואל אותם את השאלה הרטורית הבאה: אנחנו האצנו תהליך תכנון שכונות במזרח העיר, לטובת התושבים הערבים.

ניר ברקת: אנחנו מאיצים, ופתרנו לא מעט בעיות בנושא של רישיונות בניה, והמספרים של רישיונות הבניה שנותנים לתושבים מזרח העיר הם רק במגמת עליה.

ניר ברקת: אנחנו משקיעים ומצמצמים כיתות לימוד וכבישים – כל זה אנחנו עושים לרווחת גם התושבים הערבים של ירושלים, כמובן.

ניר ברקת: והשאלה שלי, כשמישהו בא ומדבר על הקפאה – הוא מדבר על הקפאה של זה?

ניר ברקת: של כל הסיוע והבניה שאנחנו נותנים לתושבים הערבים?

ניר ברקת: או שמא מישהו חושב שאנחנו, מדינת ישראל, עירית ירושלים – אני צריך לשאול את הבן אדם אם הוא יהודי, ואז לא אתן רישיון ולערבי – כן?

ניר ברקת: על בסיס איזה חוק – אולי החוקה האמריקאית מרשה להפלות בין יהודים לערבים, בין שחורים ללבנים?

ניר ברקת: לכן אני מוחה בתוקף על סגנון השיח שרומזים להקפאה בירושלים.

ניר ברקת: שיבהירו אנשים למה הם מתכוונים.

ניר ברקת: להפלות לפי דת או להקפיא לכולם?

מירי רגב: אמר חבר הכנסת מקלב בצורה מאד ברורה, וגם חבר הכנסת אייכלר - כשמדברים על הקפאה בירושלים, מדברים על כך שלא בונים בירושלים.

מירי רגב: אין בניה בירושלים.

אורי מקלב: חבר הכנסת יעקב אשר אמר את זה.

יעקב אשר: אתה כתבת לי להגיד את זה.

<קריאות: - - -

ניר ברקת: הטענה כלפי כל מי שטוען להפלות יהודים בבניה בירושלים – בושה וחרפה.

ניר ברקת: לא יהיה לא את זה ולא את זה.

ניר ברקת: לא מפלים לא חרדים ולא חיילים, ולא אנשי צבא – לכולם יש מקום בירושלים, לכולם יש מקום.

ישראל אייכלר: אז מה האמריקאים משיבים לך?

ישראל אייכלר: זו השאלה.

ניר ברקת: הם לא משיבים, הם לא יודעים לענות כי זו בושה וחרפה, התלונות האלה על העיר ירושלים – הם יודעים שלפי החוקה האמריקאית אין להם זכות לטעון טענה שכזו.

ניר ברקת: אני מציע שאנחנו פה בכנסת נאמץ אמירה מאד ברורה: אין מושג של הקפאה.

ניר ברקת: לא לפי דת, לא לפי גזע, לא לפי כמות התפילה ביום.

ניר ברקת: אין לזה שום מקום בעיר ירושלים.

ניר ברקת: אני מוחא על זה בתוקף.

ניר ברקת: העיר שלנו צריכה להתפתח כעיר מאוחדת, כעיר מאחדת, ויש בה מקום לכולם.

ניר ברקת: תודה רבה, חברים.

אורי מקלב: אני רק רוצה לשאול - - להתערב בכוחות שוק חופשי, האם העיריה תפקידה לנווט איפה כן – לא רק במקומות שכבר גרים, לשמור על מי שקיים.

<קריאה: על מה, על מה מדובר?

אורי מקלב: היתה התערבות של העיריה בכוחות שוק חופשי כדי להפריע למכרזים שיצאו כבר, ושהתמודדו.

ניר ברקת: אתה לא מכיר את העובדות, אני אסביר לך אחר כך.

אורי מקלב: אני מכיר את העובדה, וזו שאלה שנשאלת על ידי תושבי העיר – האם זו תפקידה של העיריה להתערב.

ניר ברקת: החלטת ממשלה בגיבוי עירית ירושלים זה לתעדף כוחות ביטחון בירושלים, במכרזים ברמות ובגילה.

אורי מקלב: - - -

יעקב אשר: למה לא בגילה?

יעקב אשר: יש לך - - למה דווקא ברמות תוך - - -

מירי רגב: אני רוצה לסכם.

מירי רגב: אני רוצה להודות קודם כל לראש העיר על האמירות שלו המחברות והמאחדות.

מירי רגב: אנחנו בעד הגברת הבניה לכולם – ליהודים, לערבים, לחילונים, לחרדים.

מירי רגב: רק שנבנה בירושלים כמה שיותר, ונחזק אותה.

מירי רגב: אני חושב שהעבודה שהצגתם בעניין התחדשות עירונית היא בעיניי עבודה יפה.

מירי רגב: אני חושבת שאנחנו יכולים לאמץ אותה בכמה ערים.

מירי רגב: הוועדה הזו מתעסקת המון בסוגיות תכנון ובניה.

אורי מקלב: - - תעזרו לנו בזה.

מירי רגב: תן לי לסכם – אני חושבת שהעבודה שעשיתם היא טובה וחשובה, וכדאי שנאמץ אותה.

מירי רגב: כדי שנאמץ אותה ונראה במה כדאי לעזור לכם לא נוכל לעשות זאת בלי שתגידו במה אתם צריכים עזרה.

מירי רגב: זה אליך, מר תורג'מן.

מירי רגב: ראש העיר, אנא חזור אלינו בתשובה במה אתם צריכים עזרה.

מירי רגב: הוועדה הזו תסייע בכל מה שאפשר בעיר ירושלים – גם בנושא הבניה וגם בנושא ההתחדשות העירונית.

מירי רגב: בנושא שטחים חומים ותקנה 188 – היועצת המשפטית, אני מבקשת לשלוח מכתב לשר הפנים.

מירי רגב: הוא הבטיח שהתקנה הזו תתממש מייד עם חקיקת חוק התכנון והבניה, וזה לא קרה.

מירי רגב: אז זה צריך להיעשות כדי שאנחנו נטפל בזה.

מירי רגב: דירות רפאים – אני מציעה לקבל כאן את המלצת ראש העיר.

מירי רגב: בואו נראה איך התקנה הזו, שעכשיו הוציא השר, מתממשת.

מירי רגב: אם נראה שהתקנה הזו לא מסייעת בסוגיית דירות הרפאים, ונראה שצריך להתערב התערבות נוספת שלנו, או כוועדת הפנים, או בתקנות של השר, נעשה את זה גם.

מירי רגב: אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לדיון הזה, וחג שמח, אדוני ראש העיר, כמו שאתה אומר.

מירי רגב: תודה לכם, הישיבה נעולה.