ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 77, 2014-05-27 14:00

יואל רזבוזוב: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

יואל רזבוזוב: זה הדיון השלישי שלנו היום, כך שהמצב קצת קשה.

יואל רזבוזוב: .. לח"כים לא היה מקום לשבת פה.

יואל רזבוזוב: צוות הוועדה מותשים...

יואל רזבוזוב: התכנסנו לדון בהשפעת השפעת הרפורמה במערכת החינוך על תלמידים עולים חדשים.

יואל רזבוזוב: שמענו לא מעט חששות לנזק שעלול להיגרם לתלמידים עולים חדשים ו-וותיקים, שגם לפני הרפורמה התקשו בלימודיהם, כי שפת אמם אינה עברית.

יואל רזבוזוב: על כן אנחנו מבקשים היום לשמוע אודות הרפורמה, לפחות האם יש שם התייחסות לעולים, ואיך זה בא לידי ביטוי, הנושא הזה.

יואל רזבוזוב: לא אתחיל להקריא את כל מה שכתוב כאן; נהיה יותר תמציתיים.

יואל רזבוזוב: נשמע עכשיו את נציג משרד הקליטה.

יואל רזבוזוב: גם שרת הקליטה הביעה חששות לא פעם.

יואל רזבוזוב: חשבתי שנכון לזמן דיון ולשמוע.

יואל רזבוזוב: הדבר השני שעל הפרק הוא שעות תגבור.

יואל רזבוזוב: גם נעשה דיון בוועדה, איך מדינת ישראל נערכת.

יואל רזבוזוב: אנחנו עומדים בפני גל עלייה גדול מאוד.

יואל רזבוזוב: מתחילים לעלות לכאן עולים רבים.

יואל רזבוזוב: רק לפני דקה קיבלתי שיש פוגרום באיזו עיר.

יואל רזבוזוב: בחלק מהמקומות אנחנו במצב מאוד רגיש.

יואל רזבוזוב: הדיון הראשון בכנסת היה על בלגיה עם שגריר בלגיה.

יואל רזבוזוב: שם כל יהודי שני פוחד, מרגישים ממש סכנת החיים.

יואל רזבוזוב: אנחנו עומדים בפני גל עלייה גדול, אז צריך לראות, איך אנחנו ערוכים.

יואל רזבוזוב: גם בנושא הזה, מעבר לשעות תגבור, לפחות מנכ"ל עירייה אחת שקולטת הרבה עלייה, אומר: עכשיו אנחנו צריכים לבנות שלוש כיתות גן.

יואל רזבוזוב: מאיפה אנחנו לוקחים את הכסף?

יואל רזבוזוב: אני בטוח שנתחיל לאט-לאט לקבל בקשות כאלה מהרשויות המקומיות.

יואל רזבוזוב: אתן את רשות הדיבור לנציג משרד העלייה והקליטה, מר נחמיה חתוכה, ממלא מקום מנהל אגף בכיר לקליטה בקהילה.

יואל רזבוזוב: תאר את עמדת המשרד, בבקשה.

<נחמיה חתוכה: כנציג המשרד לעלייה וקליטה אני מבקש, כמובן, להביע דאגה שנובעת מהעובדה שאנחנו לא חשופים למה קורה ברפורמה, ואילו מענים ניתנים בעקבות הרפורמה לעולים חדשים ותושבים חוזרים.

<נחמיה חתוכה: אנחנו מניחים שמשרד החינוך נותן דעתו בסוגיות האלה, גם שעלו במסגרת הוועדות השונות שהיו פה בכנסת וגם במפגשים שהיו בין הנציגים.

<נחמיה חתוכה: באופן כללי, ואגע בחלק מהנקודות, שהן לא כל התמונה, לנסות למצות את הדברים.

<נחמיה חתוכה: באופן כללי אנחנו יודעים שתלמידים עולים, ודאי כאלה שבין שנתיים לחמש שנים בארץ, מתקשים במידה ניכרת בלימודים, בעיקר במקצועות עתירי עברית – וזה ממחקר של מכון ברוקדייל.

<נחמיה חתוכה: הם מקבלים עזרה לימודית, ואחוז גבוה מהם מקבל ורוצה עוד עזרה לימודית, ורוצים יותר סיוע לימודי.

<נחמיה חתוכה: אנחנו גם מזהים אוכלוסיות חלשות יותר או שפחות מצליחת במבחני הבגרות – גם יוצאי צרפת, גם יוצאי אתיופיה.

<נחמיה חתוכה: הרפורמה שמגיעה, לפחות ממה שאנחנו שומעים, ואין לנו שום דבר כתוב, יש בה דברים שנראים לנו חיוביים.

<נחמיה חתוכה: יחד עם זה אני רוצה לשים את הדאגה שלנו, איך נותנים את המענים האלה במסגרת הרפורמה לאותם פערים שלא יגדלו, שייסגרו, ושנוכל לתת את המענה.

<נחמיה חתוכה: אתן כמה נקודות.

<נחמיה חתוכה: אחת, שעות תגבור לעולים ותושבים חוזרים.

<נחמיה חתוכה: אנחנו מניחים שצריכים להגדיל את הסיוע הזה.

<נחמיה חתוכה: תוספת שעות, קריטריונים להקצאת השעות האלה בין העולים או תושבים חוזרים.

<נחמיה חתוכה: זה דבר מורכב, ויש לתת עליו את הדעת.

<נחמיה חתוכה: אני עושה רגע אתנחתא קלה.

<נחמיה חתוכה: אנחנו לא שותפים כמשרד העלייה והקליטה, שיש לו אחריות על קליטת עולים, לשיח או לתהליך החשיבה בנושא הרפורמה והשפעתה על העולים, ואני חושב שזה לא נכון.

<נחמיה חתוכה: משרד החינוך צריך לקרוא לנו לשיח הזה, ולא שנקבל מוצר מוגמר, ואחר כך נתמודד עם השאלות.

<נחמיה חתוכה: אנחנו כן שותפים לכל מה שקשור בשותפות מצוין עם משרד החינוך לנושא אולפני א', אולפני עברית למבוגרים.

<נחמיה חתוכה: הוצאנו נייר עבודה בלתי-רגיל בשיתוף פעולה מאוד מוצלח עם מגי קורן, מנהלת האגף לחינוך מבוגרים, וד"ר דבורה רובינשטיין, אבל לא בעניין הזה של הרפורמה.

<נחמיה חתוכה: אז אמרתי שעות תגבור לעולים, תוספות קריטריונים לזכאות לשעות התגבור, לתושבים חוזרים, כמובן.

<נחמיה חתוכה: הקלות במבחני בגרות לעולים ולתושבים חוזרים – סוגיה שעלתה כמה פעמים, אילו הקלות נותנים לעולים.

<נחמיה חתוכה: לפי הרפורמה, מה שאנחנו שומעים, 30 אחוז מהציון בבגרות יהיה על בסיס של הערכה חלופית מגוונת.

<נחמיה חתוכה: יש פה אמירה מאוד טובה, כי זה מוריד קצת לחץ מהמבחנים.

<נחמיה חתוכה: אבל השאלה, אם ההערכה המגוונת הזאת גם התייחסה לעולים, כי כשאתה מדבר על הערכה מגוונת אתה מדבר על עבודות, אתה מדבר על הרצאות – אם התייחסה לעולים, לשפת אמם, לדרכי ההוראה והלמידה, שזו גם שאלה שאנחנו לא יודעים את התשובה עליה.

<נחמיה חתוכה: יכול להיות שיש תשובה טובה.

<נחמיה חתוכה: שקילת ציוני בגרות ממדינות אחרות.

<נחמיה חתוכה: חוץ ממדינות מערב אירופה ואוסטרליה, כל ציוני הבגרות ממדינות אחרות אינן שקילות, כלומר יוצא צפון אמריקה יכול ללמוד בהרווארד אבל לא בבר-אילן.

<נחמיה חתוכה: צריך לראות איך מתקנים את זה, ואיך נותנים מכלל הארצות שקילה לציוני הבגרות, שאפשר יהיה – גם שקילה וגם שקלול, כי אם מחר תעודת הבגרות היא תעודת הכניסה במקום מבחן פסיכומטרי, אם עברת ציון מסוים – איך מחשבים את הציון, כדי שמי שבא עם תעודת בגרות, שקילה, שהשקלול עצמו לא יפגע.

<נחמיה חתוכה: אנחנו גם לא יודעים, איזה אופי יישא מבחן הבגרות, והאם הוא יהיה, שצריך עוד תגבור או שינוי שיטות הוראה כאלה ואחרות, אם הן מותאמות לעולים.

<נחמיה חתוכה: ממש קיצרתי, כי כולם עייפים, בטח אנשי הוועדה.

<נחמיה חתוכה: המבחנים הפסיכומטריים , מאז ומתמיד טענו – הם לא מותאמים תרבותית.

<נחמיה חתוכה: הם חסם.

יואל רזבוזוב: פתרון - רק צריך לראות איך מתחשבים.

<נחמיה חתוכה: אנחנו יודעים שזה מהווה חסם, אבל לא רוצים להגיע למצב, שלא נסגור את הפער, אז הוא גם לא יעבור את ציון הבגרות כדי להיפטר מהמבחן הפסיכומטרי, וגם יצטרך מבחן פסיכומטרי, ולשלם עליו חוץ מהקושי של הלימוד למבחן פסיכומטרי והמבחן עצמו, זו גם בעיה כלכלית לא קטנה.

<נחמיה חתוכה: אני מזכיר, שמי שלא עובר את התהליך בצורה מוצלחת, בסוף מקבל מאתנו אולי סיוע למכינת עולים של שנה.

<נחמיה חתוכה: זה על חשבון שנת זכאות שלישית שהוא לא מקבל.

<נחמיה חתוכה: אנחנו צריכים לסגור את הפער הזה, ולראות שהעולים מקבלים את ההזדמנות השווה בדיוק כמו ותיק, ולא רק הוותיקים יודעים לעבור את המבחן.

<נחמיה חתוכה: צריך גם להיכנס לפרטים של סוגי אוכלוסיות שונים, כי יש מקומות שבהם צריך לתת את הדעת יותר, כי יש גם מוטיבציה נמוכה ללמוד במוסדות אקדמאיים, גם חוסר הצלחה.

<נחמיה חתוכה: צריך לברר, איך משפיעים עליהם, והזכרת חלק מאוכלוסיות העולים האלה.

<נחמיה חתוכה: זה גם צרפתים, גם עולי אתיופיה.

<נחמיה חתוכה: שם אולי צריך לראות יותר, אבל בכל הארצות העולים נמצאים במצב הזה.

<נחמיה חתוכה: אני מקווה מאוד שירגיעו אותי.

יואל רזבוזוב: תודה רבה למר נחמיה חתוכה, נציג משרד הקליטה.

יואל רזבוזוב: יושבות אתנו כאן הגברת רחל מתוקי, ממלאת מקום יושב-ראש המזכירות הפדגוגית, ומאיה שריר, מנהלת אגף קליטת תלמידים עולים.

יואל רזבוזוב: העלו פה כמה נקודות.

יואל רזבוזוב: מבחינת הבגרות, הפסיכומטרי, אני חושב שהרפורמה טובה, יכולה להיטיב, רק צריך לראות איך מתחשבים בעניין הבגרות.

יואל רזבוזוב: מבחינת הפסיכומטרי, אני מכיר הרבה עולים שבפסיכומטרי הוציאו ציון מאוד נמוך, הלכו ולא התקבלו לפקולטה שרצו, היו צריכים ללמוד שנה שלמה כדי להתקבל לפקולטה.

יואל רזבוזוב: בסוף סיימו – לפחות שני מקרים שאני מכיר, סיימו מצטייני נשיא בטכניון, שהיכולות היו להם, אבל את המכשול של הפסיכומטרי, שלא מותאם תרבותית, זה הורגש.

יואל רזבוזוב: אולי דווקא הרפורמה הזאת יכולה לתת לאותם עולים, שגם כך דיברנו בדיון בוועדה הקודמת, שהיתה לפני שעה, שיש תקרת הזכוכית – אולי הציונים הטובים או לפחות מבחני כניסה למקומות האקדמאיים, זה יקל עליהם אחרי זה להשתלב בחברה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדינת עלייה, כך שזו נקודה מאוד רגישה אצלנו.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<רחל מתוקי: שלום.

<רחל מתוקי: ברשותך, אני מבקשת לומר בכמה דקות כמה מילים על הרפורמה.

<רחל מתוקי: הרפורמה בתוכנית היבחנות, באה לומר שלושה דברים: אחד, לפנות זמן ללמידה.

<רחל מתוקי: אם עד היום כל הלמידה בחטיבה העליונה מטרתה היתה להביא את התלמידים להצליח בבחינות הבגרות החיצוניות, והמורים היו עם תוכניות לימודים עמוסות מאוד, עם מרוץ אחר הספק לתוכנית הלימודים, מה שהכתיב תהליכי הוראה של הקראה, של שינון, ולבסוף בחינות, שפחות או יותר בדקו ידע, אולי תפקודים טיפה יותר גבוהים, באנו ואמרנו: אנחנו רוצים לפנות זמו ללמידה, כדי לאפשר לתלמידים להביא את עצמם, להביא באופן מיטיבי את יכולותיהם, גם כל תלמיד בפני עצמו וגם לאוכלוסיות מיוחדות – אני מדברת גם על אוכלוסיות של תלמידים מצטיינים, אוכלוסיות בקצה השני של הרצף, ובטח אוכלוסיות של עולים חדשים.

<רחל מתוקי: הרפורמה אומרת בעצם, במסגרת פינוי הזמן, אנחנו מצמצמים משמעותית את מספר הבחינות החיצוניות.

<רחל מתוקי: אם עד היום תלמיד, מהרגע שנכנס לחטיבה העליונה, כל הזמן היה במרוץ אחר כתיבת מבחני בגרות חיצוניים, צמצמנו את בחינות הבגרות בכך שבכל מקצוע יהיה אירוע אחד חיצוני בלבד.

<רחל מתוקי: בחלק מהמקצועות היו בין שניים, שלושה או ארבעה אירועים, תלוי בהיקף שלהם, כלומר בחינה אחת חיצונית.

<רחל מתוקי: הדבר השני, תלמיד היום לא ייבחן על כל תוכנית הלימודים במבחן חיצוני.

<רחל מתוקי: אני חושבת שזה מענה מצוין לתלמידים שהם עולים חדשים.

<רחל מתוקי: 30 אחוז מתוכנית הלימודים - תלמידים יוכלו לבחור את האופן שבו הם יוערכו.

<רחל מתוקי: מורי בית הספר יתאימו את תוכנית הלימודים לאוכלוסייה.

<רחל מתוקי: הם יוכלו לבחור תוכניות שאינן מוכתבות מלמעלה.

<רחל מתוקי: הם יוכלו לבחור את תוכנית הלימודים, הם יוכלו לבחור את אופן הלמידה וגם את אופן ההערכה.

<רחל מתוקי: אני חושבת שהעובדה שעל שליש מתוכנית הלימודים בכל המקצועות כל התלמידים יוכלו להיות מוערכים על-פי האינטליגנציות החזקות שלהם, אם זה בבחינה בעל-פה, אם זה בעבודת חקר, דיבייט, תיק עבודות ומגוון של חלופות בהערכה, אני חושבת שזה ייתן הזדמנות גדולה יותר לאוכלוסיות מיוחדות, שבין המדרג של האוכלוסיות המיוחדות אני מדברת בהחלט על אוכלוסיית העולים.

<רחל מתוקי: אנחנו במקביל יושבים עם ור"ה, ועד ראשי האוניברסיטאות.

<רחל מתוקי: אני יושבת בראש הוועדה מול ור"ה.

<רחל מתוקי: משה דקלו, מנהל אגף הבחינות, יושב אתי, ואנחנו מנסים להגיע אתם לנוסחה שתדבר לא על גם וגם, כפי כפי שקורה היום, שכדי להתקבל כמעט לכל פקולטה צריך גם את בחינת הבגרות וגם את הבחינה הפסיכומטרית; אנחנו מנסים להגיע להבנה של או-או.

<רחל מתוקי: כבר ביולי יפורסמו רשימה של פקולטות בכל האוניברסיטאות, שאפשר יהיה להתקבל בשלב הראשון על סמך הישגים מסוימים בתעודת הבגרות.

<רחל מתוקי: זה משהו שתלמיד יוכל להתקבל ללא פסיכומטרי.

<רחל מתוקי: לעולם נרצה לשמר את הפסיכומטרי כהזדמנות שנייה עבור תלמידים שלא צלחו את התיכון, שלא היו פנויים ללמידה בתיכון.

<רחל מתוקי: כלומר לא נרצה לגמרי שלא תהיה ההזדמנות השנייה, אבל בהחלט בתהליך של תוכנית ההיבחנות החדשה מתקיים במקביל תהליך עם ראשי האוניברסיטאות, שאגב, קיבלו וחיבקו את התוכנית החדשה, כי בחוויה שלהם, כמי שקולטים את הבוגרים שלנו, בוגרי מערכת החינוך יוצאים לאקדמיה פחות מוכנים.

<רחל מתוקי: הם פחות לומדים עצמאיים, פחות מתוקשבים, פחות יודעים לאתר מקורות המידע, כי תהליך הלמידה בתיכון הפך לתהליך של יותר שינון ויותר רכישת ידע והייצוג שלו בבחינת הבגרות.

<רחל מתוקי: הנושא של אוכלוסיות מיוחדות גם מקבל ביטוי במועדי ההיבחנות.

<רחל מתוקי: אם התוכנית מדברת על כך שבחינות הבגרות החיצוניות מתחילות בסוף י"א, אוכלוסיות מיוחדות, ביניהן אוכלוסיות העולים, תוכלנה להתחיל להיבחן בחורף י"א.

<רחל מתוקי: זה נותן להם עוד מועד.

<רחל מתוקי: כל תלמידי ישראל, יהיו להם שלושה מועדים: קיץ י"א, חורף י"ב, קיץ י"ב.

<רחל מתוקי: לאוכלוסיות מיוחדות, ביניהן אוכלוסיות העולים החדשים, נפתח מועד נוסף: חורף י"א.

<רחל מתוקי: השארנו את מועדי ה-ב', השארנו את האפשרות לתקן ציון במקצועות עוגן ומקצועות בסיכון, שהם מתמטיקה ואנגלית.

<רחל מתוקי: השארנו את המחצית השלישית, שהיא תוכנית להיבחנות בסוף הקיץ עבור תלמידים.

<רחל מתוקי: כמובן, כל המשאבים בתוך המערכת, שהם היום יותר גדולים מבעבר, עם הכניסה של שתי הרפורמות, בעיקר הרפורמה בחינוך העל-יסודי, שמקנה הרבה מאוד שעות פרטניות לרשות המערכת, אני מניחה שהמערכת הזו של השעות הפרטניות תנותב לצמצום פערים לימודיים, כאשר מדובר על אוכלוסיות מיוחדות בתוך מוסדות החינוך.

<רחל מתוקי: לגבי אופן ההיבחנות, נמצא פה משה.

<רחל מתוקי: שאלו אותנו שני דברים שאשמח שתתייחס אליהם:

<רחל מתוקי: האחד זה הטיפול של אגף הבחינות באוכלוסיית העולים, והאם יש שינוי בתוכנית החדשה; ושניים זה התקצוב, ועל זה מאיה תענה, התקצוב הדיפרנציאלי של אוכלוסיית העולים.

<משה דקלו: אני מתנצל על האיחור – נתקעתי בשער.

<משה דקלו: אנחנו לא משנים את אופני ההיבחנות לילדים עולים חדשים.

<משה דקלו: אנחנו מאטירים גם את התרגומים למספר שפות.

<משה דקלו: אנחנו מאפשרים את כל אותם כללים.

<משה דקלו: להפך, אנחנו מחזיקים בהולד חוזר מנכ"ל, שאנחנו עובדים עליו קצת יותר משנה יחד עם מאיה ויחד עם האגף לחינוך העל-יסודי, שיש בו כדי להקל על הילדים העולים החדשים, בעיקר בשל העובדה שאנחנו רוצים לספור היעדרות ממערכת החינוך, ולומר שמי שלא רכש פה בישראל שפת אם, סביר להניח שיסבול מהעברית היפה שלנו הרבה שנים.

<משה דקלו: לכן הלכנו לקונספט חדש.

<משה דקלו: תחת זה גם הלכנו לקונספט אחר לגבי מה שנקרא עולים ותיקים או תושבים חוזרים.

<משה דקלו: אנחנו מסנכרנים את כל סדרת החוזרים שלנו יחד עם החוזר הגדול שנפיק.

<משה דקלו: יצא חוזר ראשון בראשותה של רחל, ואנחנו הצוות המקצועי בכל האגפים במינהל הפדגוגי, מסנכרנים את הכול.

<משה דקלו: יש מספר חוזרים שאמורים לצאת יחד, עם כללי הפעילות.

<משה דקלו: הרפורמה מאוד גדולה ומשמעותית.

<משה דקלו: אנחנו באגף הבחינות ממש לא ישנים בלילות כדי לראות איך אנחנו מעדכנים את כל הפרטים.

<משה דקלו: לגבי עולים חדשים – נתמקד רק בהם בדיון הזה - הילדים האלה מסומנים במצבת התלמידים.

<משה דקלו: אנחנו יודעים לזהות כל אחד מהם מיום עלייתו ארצה, ובאיזה בית ספר הוא לומד.

יואל רזבוזוב: איך משרד החינוך מחשב עולים?

יואל רזבוזוב: לפי מה?

יואל רזבוזוב: כי כל משרד אצלנו מחשב אחרת.

יואל רזבוזוב: כמה שנים?

<מאיה שריר: תלוי לאיזו מטרה - אם זה לצורך רכישת עברית שפה שנייה, אז זה עולים וזה גם שונה בהתאם לשכבת הגיל, אם הגיעו ליסודי, חטיבת ביניים, חטיבה עליונה.

<מאיה שריר: באופן כללי, באמירה מאוד רחבה אנחנו אומרים שעולה הוא עולה כל עוד לא נולד בארץ, ועדיין זקוק לסיוע נוסף וייחודי.

<מאיה שריר: אנחנו מנסים לתת את הסיוע – אם לא בשעות אז בתוכניות או בשעות פרטניות או במגוון אפשרויות שקיימות.

יואל רזבוזוב: אתם מתייחסים גם לבני עולים?

יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים שיש בעיה.

<מאיה שריר: בני העולים במערכת החינוך לא מקבלים תוספת ייחודית למעט יוצאי אתיופיה, שלפי החלטה קיבלו בתוכנית החומש ובעוד מספר תוכניות.

<מאיה שריר: אבל הם מקבלים את השעות הפרטניות.

יואל רזבוזוב: הייתי בבית ספר בבאר שבע.

יואל רזבוזוב: היו שם 70 אחוז עולים, שהם ילדים יוצאי ברית המועצות, שהמנהלת אמרה שחצי מהם הגיעו כשהם לא ידעו עברית.

יואל רזבוזוב: הם היו בגנים דוברי רוסית, ואז הגיעו והתחילו הכול מההתחלה.

יואל רזבוזוב: הם בני עולים.

<רחל מתוקי: אתה מעלה נקודה מאוד מעניינת, אגב, שאנחנו מתמודדים אתה, עם העובדה שהורים, שהם בעצם עולים, וילדיהם הם ילדי עולים, בוחרים להקנות את השפה הרוסית על חשבון השפה העברית, כולל גנים מהטובים בארץ, ואז הם מגיעים לא', ופעם ראשונה פוגשים את השפה העברית.

יואל רזבוזוב: הם מסתדרים בסוף?

יואל רזבוזוב: להורים חשוב לשמר את השפה, והילדים יסתדרו בכיתות א'-ב'.

יואל רזבוזוב: אתם במשרד החינוך נתקלים בבעיות, שהם לא מסתדרים?

<רחל מתוקי: בשכונות עתירות עולים יש תוכנית אחרת להקניית השפה לכיתות א', אבל בשכונות שיש שם ריבוי של ילדי-ילדי עולים.

<רחל מתוקי: בשאר השכונות הם נטמעים.

<רחל מתוקי: אני לא רוצה להיות שיפוטית, כי יש לזה ערך בפני עצמו.

<משה דקלו: בנושא ההיבחנות, אנחנו משמרים את כל ההתאמות הטובות, כל מה שצריך אנחנו שומרים את זה בבחינות הבגרות עם הכללים האלה שהיו עד היום.

<משה דקלו: מבחינתנו, רק השאלון משתנה והקונסטרוקציה, כפי שרחל תיארה, אבל במונחים של תהליכי היבחנות זה נשאר אותו דבר.

<משה דקלו: לא נוגעים.

יואל רזבוזוב: יש כמה בחינות חיצוניות?

<רחל מתוקי: בשונה מבעבר, שבכל מקצוע היתה בחינה חיצונית על כל תוכנית הלימודים, השארנו את מספר הבחינות החיצוניות כפי שהן, רק על 70 אחוז מהחומר.

<רחל מתוקי: הציון הסופי שתלמיד יקבל, 70 אחוז מתוכנית הלימודים הוא יקבל כמו במתכונת הישנה בדיוק, עם בחינה חיצונית וציון הגשה, שמשקלל את סך ההישגים שלו הבית ספרי, אבל 30 אחוז שלו מהציון יהיה על משהו שהיה בית ספרי, שיתכתב עם החוזקות שלו.

<רחל מתוקי: מגוון של חלופות בהערכה.

<רחל מתוקי: זה יכול להיות מבחינה בעל-פה, מצגת, רפרט, עבודת חקר.

יואל רזבוזוב: אבל יהיו פחות בחינות בגרות.

<רחל מתוקי: אנחנו הולכים להוריד 40 אחוז ממספר השאלונים.

<רחל מתוקי: זה אומר שתלמיד עולה, אם פעם הוא היה נכנס 22 או 30 פעם לתוך חדר הבחינה עם הבוחנים, הוא ייכנס בממוצע 60 אחוז מזה.

<רחל מתוקי: זה מאוד משמעותי לאוכלוסייה שהעברית אינה שפת אמו.

<רחל מתוקי: אני מוצאת את התוכנית החדשה כמיטיבה עם אוכלוסיות שיש להם צרכים שונים מהצברים שנולדו וגדלו פה.

יואל רזבוזוב: מה שחשוב לי ב-30 אחוז, שיהיה עדיין מענה לשוני תרבותי, כי אני מקבל המון–המון מקרים.

יואל רזבוזוב: אני בטוח שגם יש אותן בעיות אצל צברים, שלא מסתדרים עם המורה, אבל יש הוכחות, שיש יותר, בגלל השוני התרבותי בין המורה לתלמיד, והמורה יכול בטעות לא לאהוב את התלמיד, בגלל שוני תרבותי, כי הילד או הילדה עשו משהו שהם רגילים בבית, והוא לא נורמה מקובלת כאן בישראל.

יואל רזבוזוב: זה הפחד, שהילדים האלה ייפגעו ברגע שנתון לשיקול הדעת של המורים, ואני בא מבית של מורים – אשתי ואמא שלי מורות.

יואל רזבוזוב: מחנכים אותי מגיל קטן עד עכשיו.

יואל רזבוזוב: ..

יואל רזבוזוב: חשוב שתהיה כתובת לפנות, איזה מנגנון שיידע לשקול.

יואל רזבוזוב: האם יש או יהיה דבר כזה?

<רחל מתוקי: ראשית, יש לנו מנגנוני בקרה וליווי את ה-30 אחוז.

<רחל מתוקי: החידוש ברפורמה זה בדיוק מה יקרה ב-30 אחוז.

<רחל מתוקי: התפקיד שלנו הוא, אחד, לדאוג בדיוק שהאוכלוסיות המיוחדות – ביניהן זה אוכלוסיית העולים – לא תיפגענה, ותותאמנה התוכניות ודרכי הלמידה וההערכה, ותהיינה רגישות לתרבות, ויש לנו גם מנגנון במטה, שיושב באגף לחינוך על-יסודי, שאמור לראות במקרו מה קורה ברמה הארצית.

<רחל מתוקי: אגב, אנחנו ביום-יום עונים לעשרות פניות של תלמידים והורים.

<רחל מתוקי: אין תלמיד היום, ובטח השר הנוכחי שלנו, שזמין לכל תלמיד ולכל הורה ולכל מורה, אין ילד או הורה בבואו אלינו, שלא יקבל מענה.

<רחל מתוקי: ואני אומרת לכם גם כמנהלת מחוז וגם כיושבת-ראש המזכירות הפדגוגית – אם צריך, אנחנו יורדים עד לרזולוציה של בית ספר.

<רחל מתוקי: יאמר לך את זה גם משה.

<רחל מתוקי: אם יש תלמיד שמתלונן, אני מוצאת אותו הרבה פעמים גם במחוז שלי מתערב בתוך כיתה מסוימת, שתלמיד אמר שלא ניתן לו מה שמגיע לו.

<רחל מתוקי: נכון שהתלמידים צריכים לדעת מה מגיע להם.

<רחל מתוקי: ככל שהם יידעו יותר, ואנחנו מנחים את המנהלים, שתלמיד באשר הוא עולה, ויש לו התאמות כאלה ואחרות, ומגיעות לו הקלות כאלה ואחרות, הוא צריך לדעת.

<רחל מתוקי: ברגע שהוא יודע, הוא יודע אם קיבל את זה או לא.

<רחל מתוקי: מדובר בתלמידים בוגרים.

<רחל מתוקי: עובדה שחלקם הגדול יודע, כי במבחן המציאות הם מתכתבים אתנו.

<משה דקלו: רחל הזכירה פה את חשיבות העבודה של המנהלים.

<משה דקלו: אנחנו עובדים במערכת אוטומטית.

<משה דקלו: אתם רואים אותי עכשיו, אבל אתמול בחנו 80 אלף ילדים בתנ"ך.

<משה דקלו: ביום חמישי האחרון בחנו רבע מיליון ילדים במתמטיקה.

<משה דקלו: המערכת היא מאוד אוטומטית.

<משה דקלו: חשוב מאוד שהמידע שנמצא במחשב משרד החינוך, בדיווחי מצבת התלמידים, בדיווחי המורים, יהיה מדויק ככל הניתן לפרטי-פרטים.

<משה דקלו: אם אנחנו עסוקים בתקלות, ואני אתמול הסעתי ילד עולה חדש מאופקים לבאר-שבע – שיתה

<משה דקלו: פך העולם, אבל הילד הזה ייבחן, כי מנהל בית ספר פשוט שכח לרשום אותו.

<משה דקלו: מבחינתי זו טרגדיה, כי אני צריך לעקוב שהילד עלה לאוטובוס, ירד מהאוטובוס, הגיע למקום, וגם עשה את הבחינה.

<משה דקלו: יש פה בטלפון שלי מסרונים מהורים בשפה האנגלית, שמודים מאוד, שעברנו את זה בשלום.

<משה דקלו: אם מנהל בית ספר שוכח לדווח ילד כמו שצריך, אנחנו אבודים, כלומר ההורים אבודים, הילד אבוד, ו-וודאי גם מנהל אגף הבחינות עם כל 30 עובדיו – אנחנו לא מסוגלים לתת את השירות.

<משה דקלו: לכן חשוב, אם יושבים פה אנשים ממערכת החינוך- - -

יואל רזבוזוב: אתם אנשים ממערכת החינוך.

יואל רזבוזוב: אתם לא יכולים להעביר את המידע הזה לכל המנהלים בכל הארץ.

<משה דקלו: למשל, אנחנו מבקשים לדעת אם יש לנו שפות אחרות שהילדים מגיעים אתן.

<משה דקלו: אם מנהל בית ספר לא עונה, אנחנו לא יכולים להיערך לזה.

<משה דקלו: כלומר העניין הזה הוא קריטי.

<משה דקלו: שיתוף הפעולה בין בתי הספר, המנהלים ומשרד החינוך ירושלים הוא קריטי כדי שנוכל להושיט את היד לעזרה.

יואל רזבוזוב: בסדר גמור.

יואל רזבוזוב: נרשם, והיינו רוצים שיתוף פעולה מהמנהלים, אפילו שתצא פנייה למנהלים, להתייחס גם לאוכלוסייה הזאת ולכל הנקודות מבחינת הרגישות.

יואל רזבוזוב: אתם צריכים לדעת איפה הנקודות.

יואל רזבוזוב: אתם באים מהשטח.

<מאיה שריר: זה כתוב בחוזר מנכ"ל.

יואל רזבוזוב: חשוב לרענן, כי לא כולם זוכרים.

יואל רזבוזוב: אני חושב שדווקא מבחינת העולים, זה ש-30 אחוז על המנהל, על המורה, זה גם נותן דיסציפלינה.

יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים דיסציפלינות במערכת החינוך שלנו, אבל יחד עם המשמעת כדאי לאותם מקרים, שתהיה כתובת, אפילו אם זה מגיע לוועדה, שיהיה לנו גוף מקשר, שנוכל לפנות אליכם, שתוכלו לבדוק.

יואל רזבוזוב: מאיה שריר, בבקשה.

<מאיה שריר: אנחנו מקבלים גם פניות מהשטח, גם ממשרד העלייה והקליטה, ומנסים לסייע ככל האפשר.

<מאיה שריר: אני רוצה להוסיף שגם בחלק של ה-30 אחוז הערכה חלופית התייחסנו לכל ההתאמות שהתלמידים מקבלים ב-70 אחוז מהמבחן החיצוני, וגם שם הוספנו את ההתאמות.

<מאיה שריר: עיכבנו קצת את הפרסום של חוזר מנכ"ל חדש בהתאמות לבחינות בגרות לתלמידים עולים כדי לעשות סנכרון עם הרפורמה החדשה.

<מאיה שריר: לא היה טעם הרי לפרסם חוזר מנכ"ל חדש, ואחר כך הרפורמה, וצריך שוב להתאים.

<מאיה שריר: לכן החוזר כאן, הוא יפורסם בקרוב מאוד.

<מאיה שריר: גם בהיבט של מעורבות חברתית, שיש בה חלק אישי וחלק קבוצתי, התייחסנו מאוד לתלמידים העולים.

<מאיה שריר: ברור לנו שתלמיד עולה, שרק הגיע לארץ, וגם לא יודע את השפה וגם לא מכיר את התרבות הנהוגה בישראל, יהיה לו קשה לעשות מעורבות אישית התנדבות אישית.

<מאיה שריר: לכן הכנסנו את זה למעורבות החברתית, לשילוב החברתי.

יואל רזבוזוב: חשוב שבסופו של דבר השטח יידע – המנהלים והמורים.

יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים מה זה חוזר מנכ"ל.

יואל רזבוזוב: אף אחד לא באמת זוכר הכול.

יואל רזבוזוב: דווקא פה אנחנו יכולים ליפול.

יואל רזבוזוב: ילד שבא, זה גם שוני תרבותי, חברתי.

יואל רזבוזוב: הוא יכול ליפול על הנקודה הזאת.

יואל רזבוזוב: לכן גם קיימנו את הדיון הזה, כדי שזה יגיע, כי סך הכול הכוונות של משרד החינוך ברפורמה הזאת, אלה כוונות טובות.

יואל רזבוזוב: אנחנו בעולם גלובלי, שהשתנה מאוד מאז תוכנית החינוך האחרונה.

יואל רזבוזוב: הגיע הזמן לשנות, ואני חושב שהרפורמה אמורה להצדיק את עצמה, אבל הפרט הקטן, אותם תלמידים, מאוד חשובים לנו.

יואל רזבוזוב: חשוב שהמידע הזה יגיע למנהלים ולמורים.

יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לתת למר פיני כהן, מנכ"ל חוות הנוער הציוני, על שעות התגבור.

יואל רזבוזוב: לא מזמן קיימנו דיון ועדה אצלם בחוות הנוער הציוני, ועלה גם הנושא הזה, להבין את המשמעות של שעות התגבור.

<פיני כהן: אולי לפני כן, מתעוררת בעיה במינהל החינוך ההתיישבותי כולו, שכל ילדי נעל"ה וכל העולים החדשים לומדים בו, שהמינהל דורש בחינת בגרות בחקלאות וביולוגיה, וברגע שאלה מקצועות הבחירה, אנחנו למעשה לא משאירים שום בחירה.

<פיני כהן: ילדים עולים חדשים – על אחת כמה וכמה, ופה חייבים לתת מענה ברור ומיידי, ובשטח לא ברור מה דינם של ביולוגיה וחקלאות, כי הילדים יצביעו ברגליים.

<פיני כהן: לא מקובל עליהם, שזו הבחירה המוכתבת להם, וזו בעיה.

<פיני כהן: זו בעיה של מינהל שלם.

<רחל מתוקי: אני מסכימה אתך לחלוטין.

<רחל מתוקי: הנושא יטופל.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: אני מבקש לעדכן את הוועדה בנושא.

<פיני כהן: תודה.

<פיני כהן: עוד הערה, לנושא של תנ"ך ולשון.

<פיני כהן: שתי הבחינות האלה, בגרות, יהיו גם לעולים חדשים ב-י"א.

<פיני כהן: ילדים ב-י"א עולים לא מסוגלים לעמוד בבחינות האלה.

<פיני כהן: אני מדבר על תלמידי נעל"ה ועולים חדשים.

<רחל מתוקי: במסגרת האמון והאוטונומיה שאנחנו מעניקים למנהלי בתי הספר, אין יותר הכתבה מגבוה, מתי יהיו בחינות הבגרות – ב-י"א או י"ב.

<רחל מתוקי: ירצה מנהל בית הספר, יהיה סבור שהתלמידים לא מסוגלים לסיים את תוכנית הלימודים בתום י"א, יוכל לעשות את זה בתום י"ב.

<רחל מתוקי: במסגרת האוטונומיה לא עוד אנחנו מכתיבים – אנחנו זה אומר המפמ"רים, מנהלי התחומים של מקצועות הדעת, שיודעים יותר טוב מה קורה בשטח ומתי להגיש את התלמידים.

<רחל מתוקי: מה שיחליט מנהל בית הספר, אם זה יהיה בתום י"א או בתום י"ב, אנחנו- - -

יואל רזבוזוב: השאלה, האם לתת להם עוד שנה ללמוד עברית בשביל לגשת לבחינה, יהיה להם יותר קל, זה יעזור להם, למה לא לעשות איזו הכתבה, המלצה, לעשות את זה ב-י"ב, אם יש לזה השפעה?

<רחל מתוקי: אני סבורה שאין מישהו שיודע יותר טוב מה מצב התלמידים שלו מאשר מנהל בית הספר.

<רחל מתוקי: כל מה שמנהל המוסד החינוכי מחליט- - -

<פיני כהן: אם האפשרות קיימת, טוב לנו.

<רחל מתוקי: הוא בטח רוצה שתלמידיו יצליחו – תלמידיו בכלל ותלמידיו העולים בפרט – אנחנו נכבד.

יואל רזבוזוב: בסדר.

יואל רזבוזוב: נפנה לישעיהו, שבבתי הספר שלו יש תלמידי נעל"ה, ויש ביקוש, שיפנה, לראות איך המנהלים מגיבים.

<נחמיה חתוכה: זה גם תלמידים עולים של בתי הספר.

<פיני כהן: יש לא מעט ילדים עולים שהם באותה בעיה.

<פיני כהן: ילדי נעל"ה ועולים זה היינו הך לצורך העניין.

<פיני כהן: יש בעיה של סיוע בעברית.

<פיני כהן: אמנם מקבלים שעות עולים, אבל זה קומץ, ואצביע על כמה בעיות שיש לילדים.

<פיני כהן: למשל, ילדים עולים שמאוד אוהבים לעשות עבודות גמר, שזו בעיה בפני עצמה במערכת החדשה, כי עבודת גמר, שתהיה מעבר לשני מקצועות בחירה, לא תירשם כ-5 יחידות.

<פיני כהן: השאלה, אם יהיו ילדים שיעשו עבודת גמר.

<פיני כהן: יש חשש גדול שלא.

<פיני כהן: ואם זה יקרה, זה בדיוק ההפך מהמגמה שמובילה הרפורמה; הרפורמה מנסה ליצור למידה משמעותית, ואם חלילה תצטמצמנה עבודות הגמר, השגנו דבר הפוך.

<רחל מתוקי: זה לא מדויק.

<רחל מתוקי: מי שירצה להמיר מקצוע בחירה בהיקף של 5 יחידות בעבודת גמר, יוכל לעשות זאת, וזה יירשם בחלקה העליון של תעודת הבגרות כציון לכל דבר ועניין.

<רחל מתוקי: נכון שפרט למתמטיקה ואנגלית אנחנו מאפשרים עוד שני מקצועות ברמה של 5 יחידות, כי יש לנו עניין שתלמידים ילמדו פחות מקצועות הרבה יותר בצורה מעמיקה ויותר שעות כל מקצוע.

<רחל מתוקי: בהחלט אנחנו מעודדים, ובחוזר תעודות הסיום יש פרק על עבודות גמר.

<רחל מתוקי: יש לנו עניין שיותר ויותר תלמידים ימירו בחינה בהיקף של 5 יחידות בכתיבת עבודת חקר, כי זו באמת למידה משמעותית.

<רחל מתוקי: אין שינוי, נהפוך הוא.

<פיני כהן: הרצון שלכם – אני שלם אתו.

<פיני כהן: השאלה, מה התוצאה.

<פיני כהן: החשש שלנו, ולא רק שלי, כפי שאני מבין, שבפועל יהיו פחות עבודות גמר, ואז לא חשוב מה היתה הכוונה אלא מה התוצאה.

<פיני כהן: ברור שהכוונה טובה.

יואל רזבוזוב: עוד לא נכנסנו לרפורמה.

יואל רזבוזוב: כשניכנס, נראה את ההשלכות.

יואל רזבוזוב: אם יהיו, תוך כדי הדרך נשמע שיש בעיה שפוגעת, מערכת החינוך היא לא אטומה.

יואל רזבוזוב: נוכל לדבר תמיד ולשנות.

<פיני כהן: לאותו סיוע שאני מדבר במקצועות העבריים, אפילו בעבודת הגמר, כשאתה עובד עם ילד עולה חדש, אתה צריך שיישב אתו אדם, ויעזור לו לנסח בעברית רהוטה את העבודה.

<פיני כהן: זה עבודה שלא נעשית מול ילד ישראלי שנולד בארץ.

<פיני כהן: שעות ומימון שאין התייחסות לזה.

<פיני כהן: נוסף לזה, מקצוע כמו תנ"ך, שלגבי עולה חדש זה עוד שפה.

<פיני כהן: מבחינתו, עברית, גם שהוא שולט בצורה סבירה, תנ"ך זה בבחינת דבר סתום.

<פיני כהן: ההתקשות קשה לו מאוד.

<פיני כהן: ההתקשות הגדולה שלנו בהתמודדות עם עולים חדשים זה דווקא במקצוע כמו תנ"ך, והם לא מקבלים מספיק יותר בהיותם עולים חדשים.

יואל רזבוזוב: יודעים לחשב כמה שעות חסר?

יואל רזבוזוב: אנחנו נפנה לשר.

<מאיה שריר: יש שעות ששנה הבאה זה יהיה כמו השנה, רק הקדמנו את כל התאריכים בשנה.

<מאיה שריר: מעבר לזה, דווקא בתנ"ך זו דוגמה נחמדה, כי פיתחנו קורס למידה מרחוק לקראת בגרות לתלמידים עולים, קורס שהוא מאוד ידידותי, והילדים לומדים בו גם במחשב לבד.

יואל רזבוזוב: אתם יודעים על זה?

יואל רזבוזוב: יכול להיות שיש דברים שעושים, והמנהלים לא יודעים.

<מאיה שריר: עובדים עם המפמ"רים פה לתנ"ך.

<מאיה שריר: פיתחנו את הקורס בשיתוף פעולה בין המזכירות הפדגוגית ואגף קליטת תלמידים עולים.

<מאיה שריר: הוא קורס מאוד מוצלח, שלוקח בחשבון את הקשיים שיש לעולים בתנ"ך.

<מאיה שריר: הוא מאוד ידידותי.

<מאיה שריר: יש גם אפשרות בתנ"ך להשתמש בתנ"ך מתורגם.

<מאיה שריר: אנחנו כן מנסים לבוא לקראת כל תלמיד עולה.

<נחמיה חתוכה: אבל איפה התגבור של מקצועות עתירי עברית?

יואל רזבוזוב: בכסף, אני צריך כמה שעות?

<פיני כהן: שעות העולים מספיקות בקושי להקניית השםה העברית.

<פיני כהן: הן לא מסייעות לנו ממש בהתמודדות מול המקצועות האלה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<מילה ספיבק: אני מנהלת בית הספר יוענה ז'בוטינסקי בנס ציונה.

<מילה ספיבק: יש לי כאלף ילדים בבית הספר.

<מילה ספיבק: מתוכם כ-90 אחוז ילדים עולים או ילדי עולים.

<מילה ספיבק: כל יום אנחנו מקבלים עולים חדשים.

<מילה ספיבק: גם עכשיו התחיל טפטןף חזק מאוקראינה.

<מילה ספיבק: קיבלנו בשבוע האחרון מהונגריה, מקבלים ילדים כמעט כל יום.

<מילה ספיבק: בשנה שעברה היו לי 80 תלמידים עולים חדשים.

יואל רזבוזוב: שעלו באותה שנה?

<מילה ספיבק: ודאי.

<מילה ספיבק: השעות שאנחנו מקבלים לאולפן א', כי יש לי אולפן א', אולפן ב' ואולפן ג', אבל השעות שאני מקבלת לאולפן א' זה רק לתלמידים שעד שנה בארץ, ואם ילד שנה וחודש, אני כבר לא מקבלת עבורו כסף, אבל ילד שבא, נגיד, לכיתה ז', והיה תלמיד עולה אחד יחיד בכיתה ו', ולא היה לו אולפן, הוא בא אליי ולא יודע לכתוב או לקרוא.

<מילה ספיבק: אני בכל זאת מכניסה אותו לאולפן א'.

<מילה ספיבק: רבותיי, צריך לעשות חישובים מחדש, שעות של אולפן א' ואולפן ב'.

<מילה ספיבק: אנחנו זקוקים לאולפן ב'.

<מילה ספיבק: אנחנו זקוקים לתת שעות לתלמידים עד שלוש שנים בארץ, כי זו חובתנו.

<מילה ספיבק: אני עושה סלטות באוויר.

<מילה ספיבק: שעות פרטניות, שעות שילוב.

<מילה ספיבק: אני בעוז לתמורה ובאופק.

<מילה ספיבק: אני בכל הרפורמות.

<מילה ספיבק: אני עושה סלטות באוויר, אבל בכל זאת זה קשה, כי אני צריכה להוציא ילדים מהכיתה, שעות פרטניות, אבל אותו ילד מתקשה לא רק בשפה; הוא היה עציץ במקצועות האחרים.

<מילה ספיבק: הוא גם לא יודע חשבון, והאנגלית בשבילו בכלל חור שחור.

<מילה ספיבק: לא מספיק שעות לאולפן א'.

<מילה ספיבק: אני מבקשת לחשוב, ותעשו את החישוב מחדש, לעשות, לתת לנו אפשרות לפתוח גם אולפן ב'.

<פיני כהן: זה ממש הכרחי.

<מילה ספיבק: שאני כמנהלת לא צריכה לעשות סלטות באוויר ולחשוב מאיפה אגרד את השעות כדי בכל זאת לתת לילדים האלה שעות.

<מילה ספיבק: דבר שני, אני רוצה לפנות אליך, משה.

<מילה ספיבק: קודם כל, תודה רבה.

<מילה ספיבק: לא היתה לנו אף פנייה אליך.

<מילה ספיבק: גם כתבתי בעצמי המון מכתבים, מה שקשור לכל ההסברים.

<מילה ספיבק: תמיד קיבלתי בזמן את התשובות, ותודה רבה.

<מילה ספיבק: אבל יש כמה נקודות שבכל זאת מטרידות אותי כמנהלת חטיבה עליונה – מדברים עכשיו על חטיבה עליונה.

<מילה ספיבק: יש לי עולים חדשים שהם רק שנתיים או שלוש בארץ, וחוץ משלא מספיקות לי השעות, אני עושה קבוצות לימוד בנפרד, עושה הכול.

<מילה ספיבק: ובכל זאת אני רואה שלילדים האלה קשה.

<מילה ספיבק: שכלית הם לא אידיוטים.

<מילה ספיבק: הם ילדים חכמים, אבל קשה להם עם השפה, ואני כבר פניתי לכמה גורמים, לתת להם אפשרות או להיבחן בעל-פה או שאלונים ברוסית.

<מילה ספיבק: נגיד, את החוזר – אני כבר יודעת אותו בעל-פה, כל שורה ושורה.

<מילה ספיבק: קיבלנו המון הבהרות, מה שקשור למקצועות רב מלל.

<מילה ספיבק: הכול קיבלנו, אבל מדברים על ספרות, נגיד.

<מילה ספיבק: בתי ספר דתיים כן מקבלים תרגום לרוסית.

<מילה ספיבק: בתי ספר ממלכתיים – לא, עולים חדשים.

קריאה: למה?

<מילה ספיבק: לא יודעת.

<מילה ספיבק: הנה, זה כתוב כאן.

<מילה ספיבק: זה דבר אחד.

<משה דקלו: זה לא שלי.

<משה דקלו: זה של משרד החינוך.

<משה דקלו: אני לא חתום על חוזר מנכ"ל.

<מילה ספיבק: דבר שני, יש תרגום באזרחות, ותודה רבה.

<מילה ספיבק: באמת, זה עוזר לילדים חבל על הזמן.

<מילה ספיבק: הילדים מקבלים את הציונים הגבוהים ביותר.

<מילה ספיבק: בהיסטוריה, למשל, לא.

יואל רזבוזוב: תגידי מקצועות שאין לנו תרגום וצריכים תרגום.

יואל רזבוזוב: היסטוריה, ספרות.

<מילה ספיבק: היסטוריה זה מאוד חשוב, כי ילדים יודעים היסטוריה, ויכולים להיבחן בעל-פה, אבל אין להם אפשרות, כי המפמ"ר לא מוכן לעשות את זה.

<מילה ספיבק: ודבר נוסף, זה גם קשור ללשון.

<מילה ספיבק: אין מבחן בעל-פה בלשון ומבחן מותאם.

<מילה ספיבק: הדבר הכי בעייתי זה מקצוע לשון, ובלי לשון תלמידים לא יכולים לקבל גם תעודה טכנולוגית.

<מילה ספיבק: אם אפשר במקום לשון, להחליף נגיד לספרות, למשהו אחר, כי יוצאים מבית ספרנו הרבה ילדים שכל המקצועות שלהם ממש מעולים.

<מילה ספיבק: יש לי דוגמה של תלמיד שעולה לכיתה י"ג, עדיין לא יכול לעבור את הלשון.

<מילה ספיבק: אולי בתעודה הטכנולוגית כדאי להחליף בין לשון, אולי לספרות.

<מילה ספיבק: זה יקל על הילדים להמשיך.

יואל רזבוזוב: אני מציע, כי יש פה מידע שבא מהשטח, ואני לא בטוח שיודעים, שתשבו ביחד ותעלו את כל הנקודות הבעייתיות, כי אני רואה שיש פה נקודות הגיוניות וניתנות לשינוי.

יואל רזבוזוב: אני בטוח שלמערכת החינוך לא תהיה בעיה לשנות.

יואל רזבוזוב: למשל, נתתי כבר את הדוגמה, שבכיתה ז' הגיעו לאמא שלי לשיעור פרטי שני ילדים שישבו בהקבצה ג'.

יואל רזבוזוב: אחרי השיעור אמרה לי: הם גאונים.

יואל רזבוזוב: בכיתה ט' הם סיימו בגרות 5 יחידות, בכיתה י"ב סיימו תואר ראשון בטכניון, הם המציאו מערכת גדולה, מכרו אותה, עשו אקזיט, ופשוט לא ידעו "חוצה זווית" בעברית.

יואל רזבוזוב: אנחנו יותר ויותר נתקלים בזה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שצריך לצאת מסמך למנהלים, למורים, להתייחס ולראות שבאמת יש תלמידים עולים שבגלל השפה, הם מתביישים, הם נזרקים, הם אוטומטית בהקבצות נכונות.

יואל רזבוזוב: המורים, אני לא מכליל, אבל יש מקומות שהם נופלים סתם.

יואל רזבוזוב: חשוב שזה יעבור למנהלים, שישימו לב.

יואל רזבוזוב: אם נבחן את העולים שנמצאים בהקבצה ג', נעשה סקר ונראה אם מבחינת הרמה הם תואמים לשם, אני חושב שנופתע.

יואל רזבוזוב: חשוב לבדוק את זה.

יואל רזבוזוב: חנה מנור, מנהלת מקיף א' אשדוד, בבקשה, בקצרה.

<חנה מנור: אני רוצה לחדד כמה נקודות.

<חנה מנור: ראשית, לגבי הקניית שפה.

<חנה מנור: אצלי יש כיתת קלט, שיושבים בה ברמות שונות תלמידים, מכיתה ז' עד י"א.

<חנה מנור: אני עושה את זה כי כך יש לי איגום משאבים וכך אני יכולה לתת באופן רציני שעות ללימוד עברית לתלמידים.

<חנה מנור: אני מתייחסת לחטיבה העליונה ולבגרויות, כי שם הנקודה הכואבת.

<חנה מנור: לגבי מקצועות החובה, יש לנו מקצועות רבי המלל - לא מתמטיקה ולא אנגלית, כי זה לכולם פחות או יותר אותו דבר, ויש להם שם תרגום וזה בסדר.

<חנה מנור: קיבלנו כבר חוזרים של המפמ"רים עם הנחיות לרפורמה של ה-30 ו-70 אחוז.

<חנה מנור: אין התייחסות בחוזרים, לפחות במה שיש לי כרגע, לעולים החדשים.

<חנה מנור: אם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה ש-30 אחוז מהלמידה צריכה להיות למידה אחרת וכו', אם הילד צריך לעשות עבודת חקר, והוא צריך להתעסק בעברית, וזה ילד שלא עלה בכיתה ח' לארץ אלא בכיתה י"א, והשארנו אותו עוד שנה בכיתה י"א, כי - היום קיבלתי ילד בכיתה י"א.

<חנה מנור: בשנה הבאה הוא יהיה שוב ב-י"א.

<חנה מנור: הוא לא יכול לעשות בשנה הבאה שום בגרות.

<חנה מנור: זה הופך את זה לבלתי-אפשרי לילדים האלה.

<חנה מנור: אני מורה לאזרחות, וגם מגישה את העולים באזרחות, ועובדת כבר שנה שנייה בתוכנית פילוט של מט"ח באזרחות, וזו תוכנית ידידותית.

<חנה מנור: אני חושבת שאפשר לגזור משם משהו, שייחשב ל-30 אחוז של הילדים, ולהקל עליהם מאוד.

<חנה מנור: אני יודעת שלמט"ח יש תוכנית כזו גם בתנ"ך, ויש בכוונתי לאמץ את התוכנית הזו בשנת הלימודים הבאה בבית הספר, כי זה מקל על הילדים.

<חנה מנור: זה הרבה יותר ידידותי.

<חנה מנור: אני לא יודעת מה יקרה לתוכנית של אזרחות בשנה הבאה, עוד אין תשובה.

<מאיה שריר: התוכניות שלנו, של המזכירות הפדגוגית עם אגף קליטת תלמידים עולים, מט"ח פיתחו עבור המשרד - על התוכנית הזאת דיברתי בתנ"ך.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים שתהיה כתובת.

יואל רזבוזוב: רחל, אולי תחליטו מי ייפגש עם המנהלים, תשמעו את הבעיות.

יואל רזבוזוב: בסופו של דבר כולנו רוצים לעשות טובת העולים, יחד עם משרד הקליטה.

<נחמיה חתוכה: - - -

יואל רזבוזוב: עבודת חקר, אני מבין.

<רחל מתוקי: אני מציעה, שנקיים קבוצת מיקוד של מנהלים, שמנהלים בתי ספר עתירי עולים.

<רחל מתוקי: נלמד ונעשה את ההתאמות.

<רחל מתוקי: אני חושבת שהרפורמה נותנת לנו הזדמנות אדירה לטפל בשונות, בשונה מבעבר, שכולם נבחנו בבחינות אחידות על הכול.

<רחל מתוקי: בואו נשמע אתכם.

<רחל מתוקי: חלק מהדברים אני מודה שאני שומעת לראשונה.

<רחל מתוקי: פגישה אחת אני אעשה.

<רחל מתוקי: מי שאמון על האוכלוסיות המיוחדות זה מאיה, שהיא מנהלת האגף.

<רחל מתוקי: פגישה אחת נעשה יחד עם המפמ"רים של מקצועות רבי המלל עם משה דקלו, מנהל אגף הבחינות, עם מאיה, עם אגפי הגיל.

<רחל מתוקי: נלמד, נבוא עם תובנות.

יואל רזבוזוב: מצוין.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<ברנדה הורוביץ: דבר אחד שאני רוצה להתייחס אליו זה נושא ההיבחנות בשפת האם.

<ברנדה הורוביץ: כרגע, אנחנו בית ספר דתי, אנחנו מחויבים לעשות תושב"ע, ואחר כך איזו מגמה שהם רוצים.

<ברנדה הורוביץ: אנחנו הכנסנו היבחנות באמהרית.

<ברנדה הורוביץ: הורים באו אליי, ישבו בחדר שלי ובכו, אמרו: זו פעם ראשונה שאני יכול לעזור לבת שלי במשהו.

<ברנדה הורוביץ: כרגע, אם אנחנו רוצים שיהיה להם תושב"ע ועוד משהו לבחירתם, אני לא רוצה לפספס את ה-5 יחידות בשפת האם שלהם.

<ברנדה הורוביץ: נגיד, באמריקאים אין בעיה – יש אנגלית, אבל לצרפתים, לרוסית, אמהרית.

יואל רזבוזוב: אנחנו זולגים לדיון המקצועי, שלא כולנו צריכים להיות שותפים לו.

יואל רזבוזוב: כפי שביקשתי, תהיה קבוצת מיקוד.

יואל רזבוזוב: מאיה תוביל אותה יחד עם משרד הקליטה, יחד עם המנהלים, יחד עם המפמ"רים.

יואל רזבוזוב: אני מבקש מכם, המנהלים, כי כאן יש מנהלים שיש להם בתי ספר מרובים בעולים, להכין דף עם נייר עמדה, עם כל הבעיות.

יואל רזבוזוב: להגיע לרזולוציה הכי נמוכה והכי גבוהה.

יואל רזבוזוב: לקחת את הניואנסים הקטנים כדי שהפגישה הזאת תהיה יעילה.

יואל רזבוזוב: משם נוכל לצאת עם משהו.

יואל רזבוזוב: אלי, משפט אחד, בבקשה.

<אלי זרחין: אני לא יכול במשפט אחד.

<אלי זרחין: אתה קבעת את נושא הישיבה: השפעת הרפורמה.

<אלי זרחין: לאיזו רפורמה התכוונת?

<אלי זרחין: יש אופק חדש בחטיבת הביניים- - -

יואל רזבוזוב: התכוונתי בדיוק לנושא הזה, התכוונתי לטובת העולים.

יואל רזבוזוב: אני לא רוצה עכשיו פה פרובוקציות.

יואל רזבוזוב: אני יודע למה עשיתי את הדיון הזה – כדי לעזור לאותם עולים.

יואל רזבוזוב: מה שאנחנו יוצאים מכאן, הקבוצה הזאת, שנלמד ונשפר את התנאים לטובת העולים, זה מה שרציתי לצאת.

יואל רזבוזוב: לכן היה הדיון.

יואל רזבוזוב: משפט אחד, בבקשה.

<אלי זרחין: אני לא יכול במשפט אחד.

<אלי זרחין: משרד החינוך קבע נוהלי בחינות בגרות לעולים.

<אלי זרחין: משרד החינוך קבע בהוראות החוק שעולים עד שלוש שנים בארץ רשאים להיבחן בשפת אם בחמש שפות.

<אלי זרחין: בא משה דקלו השנה, בניגוד לחוות דעת של מפמ"רים, ביטל היבחנות.

<אלי זרחין: מפמ"רית היסטוריה אומרת: יש לי מלא מורים דוברי רוסית, אבל משה דקלו לא שאל ולא מאשר היבחנות ברוסית.

<אלי זרחין: חוזר מנכ"ל קובע שלעולים- - -

<משה דקלו: אפשר לראות את זה בכתב, את מה שאתה אומר?

<אלי זרחין: בהחלט.

יואל רזבוזוב: תכין נייר עמדה.

יואל רזבוזוב: אני מבטיח לך שתקבל תשובה.

<משה דקלו: תפסיק עם רפש, קודם כל.

יואל רזבוזוב: אנחנו נכנסים לרזולוציה.

יואל רזבוזוב: אני מבטיח לך שעל נייר העמדה שלך אבקש התייחסות.

יואל רזבוזוב: תגיש אותו למאיה.

יואל רזבוזוב: אני בטוח שיש שם גם דברים, מה שהמנהלים לא הביאו מהשטח, אז יתייחסו, נשנה.

יואל רזבוזוב: הרפורמה היא לא נגד העולים; היא לטובת ילדי ישראל.

יואל רזבוזוב: הגיע הזמן לשנות, ואם יש ניואנסים, שלא לקחו אותם בחשבון, ייקחו אותם בחשבון עכשיו.

יואל רזבוזוב: לכן אנחנו מקיימים את קבוצת המיקוד הזאת יחד עם משרדי הקליטה, החינוך ונציגים מהשטח.

יואל רזבוזוב: אתה כנציג מהשטח, גם אתה מוזמן להגיש דף עמדה, ונבחן.

<נחמיה חתוכה: לא נגעת בשקילת ציוני הבגרות.

יואל רזבוזוב: נכון, בגרות מחו"ל.

<ברנדה הורוביץ: באוניברסיטה שאלו אותי אם עשיתי בגרות באמריקה.

<ברנדה הורוביץ: אמרתי: כן.

<ברנדה הורוביץ: אמרו: בסדר.

<נחמיה חתוכה: ארצות מערב אירופה ואוסטרליה, ציוני הבגרות שקילים לאוניברסיטה.

<נחמיה חתוכה: לעומת זאת, מי שמגיע מארצות הברית או מארצות אחרות, הציונים אינם שקילים.

<נחמיה חתוכה: צריך לראות איך פותרים את הבעיה הזאת של שקילת בחינות הבגרות או הבחינות האחרות שעושים, את מבחן - - - למשל לכניסה לאוניברסיטה.

<משה דקלו: קודם כל, שקילה של תעודות מחו"ל הן לא באגף הבחינות.

<משה דקלו: זה לא באחריות שלי.

<נחמיה חתוכה: לא פניתי אליך.

<משה דקלו: יש יחידה לשקילת תארים ודיפלומות מחו"ל.

<משה דקלו: בעיה שנייה היא בעיית האוניברסיטאות, והבעיה הזאת דו-כיוונית.

<משה דקלו: פעם האוניברסיטאות בארץ רוצות לדעת מה משרד החינוך אומר על תעודות של חו"ל, ופעם האוניברסיטאות בחו"ל פונות אליי באופן שוטף, להסביר את הרפורמה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שזה שווה דיון נוסף, שקילת התארים, להביא את המל"ג ואת כולם לכאן, ולראות איך האוניברסיטאות ילכו לקראת העולים.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדינת עלייה.

יואל רזבוזוב: היום שמענו על אוניברסיטת תל-אביב שעשתה לעדה האתיופית תוכנית טובה.

יואל רזבוזוב: יש תוכניות.

<משה דקלו: להביא לנו שעות קשר לממשק עבודה, כי יש לנו ממשק עבודה.

יואל רזבוזוב: נזמן אתכם לדיון בוועדה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה, היה דיון מצוין.

יואל רזבוזוב: אני רק רוצה לקבל תאריך לקבוצת המיקוד.

יואל רזבוזוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.