ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 267, 2014-05-20 11:00

אבישי ברוורמן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה, על סדר היום: הצעת חוק לתיקון פקודת מסילות הברזל (מקרקעין), התשע"ד-2014.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני מזכיר לכולם שאנחנו בניסיון הטאבלטים – אנחנו ירוקים, חוסכים בנייר.

אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה היא הראשונה שמנסה עכשיו את השימוש, כל חברי הוועדה קיבלו טאבלטים, הצעות החוק יהיו כאן.

אבישי ברוורמן: מי מציג את הצעת החוק?

אבישי ברוורמן: דודי קופל, משרד האוצר, בבקשה.

<לאה ורון: ב-19 במרץ 2014 אושר הפיצול של הצעת חוק לתיקון פקודת מסילות ברזל והוועדה עוסקת במקרקעין.

<דודי קופל: אנחנו כאמור בדיון שני בעניין, היו הצבעות על מספר סעיפים.

<דודי קופל: אנחנו בסעיף ההגדרות – נבקש בהתחלה להקריא מספר הגדרות שטרם הצביעו עליהן ומספר הצבעות שנוספו, בין היתר בגלל הערות קודמות בדיון הקודם של הוועדה.

<דודי קופל: אפשר להתחיל להקריא?

אבישי ברוורמן: כן, בבקשה, מר קופל, תתקדם.

<דודי קופל: נוספה בנוסח המתוקן שהעברנו לקראת הדיון הזה פסקה (1).

<דודי קופל: אני מקריא: "בפקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], התשל"ב-1972 - (1) בסעיף 1, אחרי ההגדרה "משק חי" יבוא: ""המשרד" – משרד התחבורה והבטיחות בדרכים;"

אבישי ברוורמן: אם כך, אני אצביע סעיף אחר סעיף.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: במקרה הזה זה כמובן פה אחד ולכן אני מאשר את סעיף 1.

<דודי קופל: "סימן ב': סמכויות מקים מסילת ברזל ומפעיל מסילת ברזל בסימן זה - "בית מגורים" – למעט חצרים אשר הגישה אליהם לצורך ביצוע פעולה קלה אינה מחייבת מעבר דרך בית המגורים;"

אבישי ברוורמן: כן, דיברנו על חצרים וחצרות.

<אתי בנדלר: היתה שאלה, אדוני.

<אתי בנדלר: המונח "חצרים" לא הוגדר ולמונח זה יש משמעות לגבי הליך הכניסה וקבלת הסכמה על הכניסה לאותם מקרקעין.

<אתי בנדלר: למעשה ככל שמדובר בכניסה לחצרים ההליך הרבה יותר קל מבחינת מקים או מפעיל של מסילת ברזל.

<אתי בנדלר: למשל השאלה אם צריך לקבל הסכמה פוזיטיבית או ההפך, זאת אומרת, אם הוא לא מתנגד אז מותר להיכנס.

<אתי בנדלר: לכן חשבתי שראוי שהוועדה תדע בדיוק מה היא מאשרת בהקשר הזה כי בית מגורים, חלקו כולל חצרים וחלקו אינו כולל חצרים.

<אתי בנדלר: ההסכמה שהגענו אליה – ואני מקווה שתהיה מקובלת על הוועדה כמובן, כפוף לשמיעת הערות של גורמים אחרים – היא שמדובר בפעולה קלה.

<אתי בנדלר: זאת אומרת, בעצם פעולה שאיננה פעולה פולשנית, אנחנו נעבור על זה לאחר מכן.

<אתי בנדלר: אם ניתן להיכנס לאותם חצרים – שזה יכול להיות מרפסת, זה יכול להיות חצר – שלא דרך בית המגורים אז יראו את זה כאזור שלא צריכים הסכמה פוזיטיבית של הבעלים.

אבישי ברוורמן: מקובל עלי, כי הרבה דברים אנחנו רוצים להתחיל לקדם שגם מקומות כמו תל אביב ואחרים יתחילו קצת להתנהל כמו מטרופולינים אחרים בתחבורה הציבורית, הגיע הזמן.

אבישי ברוורמן: נצביע סעיף סעיף?

<אתי בנדלר: כן, השאלה אם יש הערות.

אבישי ברוורמן: לא, אני רואה שאין הערות.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אם כך, מר קופל, אני מאשר את ההגדרה של "בית מגורים".

אבישי ברוורמן: הלאה.

<דודי קופל: ההגדרה הבאה עלתה גם בעקבות הערה של הוועדה בדיון הקודם.

<דודי קופל: "כבלי חשמולת" – מוליך חשמלי גלוי, המספק זרם חשמלי לצורך הזנת הרכבת, הנתמך על-ידי עמודים או מבנים;" עלתה השאלה על מה מדובר.

<דודי קופל: נעשה שימוש במונח הזה במסגרת החקיקה.

אבישי ברוורמן: בסדר.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר.

אבישי ברוורמן: הלאה.

אבישי ברוורמן: ההערה היא לגבי כבלי חשמולת?

אבישי ברוורמן: היתה לך הערה לגבי הנושא הזה?

אבישי ברוורמן: אנחנו רק דנים לגבי תתי-סעיפים, הערות אחרות כלליות לא כרגע, כבר דנו בעבר.

<דינה בראון: ברור לי שזה רק לעניין ההגדרות, רציתי לציין רק בפני היושב-ראש, אנחנו לא היינו שותפים לישיבות של משרדי הממשלה בהצעת החוק.

אבישי ברוורמן: צר לי.

<דינה בראון: אנחנו לא חברה ממשלתית.

<דינה בראון: העברנו אתמול לראשונה לוועדה הערותינו להצעת החוק, כולל בעניין ההגדרות, אני הבנתי היום מעו"ד בנדלר שכבר נדונו סעיפים בישיבה קודמת.

<דינה בראון: חלק מההערות שלנו היו לעניין הגדרת "בעל מקרקעין".

<דינה בראון: אני מבינה, אדוני, שזה כבר נדון בישיבה הקודמת כי עכשיו דילגתם על כך?

<דודי קופל: לא, אנחנו נחזור לזה.

<אתי בנדלר: דווקא ההגדרה "בעל מקרקעין" לא אושרה עדיין.

אבישי ברוורמן: אז יהיה לך זמן להתייחס בסעיף הרלוונטי.

אבישי ברוורמן: אני חוזר לסעיף 14א, אחרי "בית מגורים" אנחנו עוברים ל"בעל מקרקעין".

אבישי ברוורמן: עו"ד קופל, בבקשה.

<דודי קופל: "בעל מקרקעין" – כל אחד מאלה: (1) מי שרשום בפנקסי המקרקעין כבעלים או מי שזכאי להירשם כאמור; (2) מי שרשום בפנקסי המקרקעין כחוכר או כחוכר לדורות או מי שזכאי להירשם כאמור; (3) מי שהוא בעל זכות שכירות בקרקע; (4) דייר מוגן לפי חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל"ב - 1972;" ההגדרה הזו היא בעצם, כפי שהסברנו גם בדיון הקודם, ההגדרה היסודית שממנה נגזר ממי יש צורך לבקש או מול מי יש צורך להפעיל את הפרוצדורה לכניסה למקרקעין שלו.

<דודי קופל: כלומר, מי שאינו כלול ברשימה הזו – אין צורך לבקש ממנו.

אבישי ברוורמן: יש התייחסות?

אבישי ברוורמן: בבקשה, עו"ד בראון.

<דינה בראון: ההגדרה הזו היא באמת חשובה.

<דינה בראון: לאחר מכן יש את הסעיפים לפיהם הרכבת תצטרך לתת או לקבל הסכמה ממי שהוגדר כבעל מקרקעין.

<דינה בראון: חשוב לי לציין בפני הוועדה, הקווים של קצא"א – לדעתי גם של חברת תש"ן – עוברים ברוב המדינה לאורך מסילות הרכבת, לידן, בסמוך אליהן.

<דינה בראון: במצב שבו בעלי התשתיות – במקרה הזה קצא"א – של קווי הדלק הפעילים שליד הרכבת, חייב להיות שהם גם יקבלו הודעה או הסכמה או תיאום בכל אותם מקרים, כי פה נותנים לרכבת אפשרות לחפור בקרקע ליד קווי נפט – זה לא יעלה על הדעת.

אבישי ברוורמן: מה התיקון שאת מציעה?

אבישי ברוורמן: איך היית מנסחת זאת?

<דינה בראון: בהגדרה של "בעלי מקרקעין" אנחנו רוצים להציע שיוסף סעיף קטן נוסף: "מי שרשום בפנקסי המקרקעין כבעל זיקת הנאה או בעל זכות שימוש אחרת במקרקעין, או מי שזכאי להירשם כאמור".

<דינה בראון: למעשה מי שיש לו קווי צנרת נפט, או שהפקיעו את האדמה והעניקו לבעלי נפט זיקת הנאה או זכות שימוש, או שזה נרשם או שזה לא נרשם.

<דינה בראון: ההגדרה הזאת להבנתנו מכסה את אותן זכויות במקרקעין שבעצם יגנו על קווי הנפט.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך, עו"ד בראון.

אבישי ברוורמן: עוד הערה לנושא הזה?

אבישי ברוורמן: כן, גברתי.

<ליהי שפייכר: בהמשך להערה של עו"ד בראון אני רוצה לציין שקיימת חשיבות גם שיהיה תיאום עם רשות המים או עם בעל תשתית, כמו "מקורות", בכל מה שנוגע לכניסה למקרקעין שבשטחם מצויים מתקני מים או קווים מים.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, מה שנכון לקצא"א נכון גם לקווי מים.

<ליהי שפייכר: לכל תשתית בעצם על מנת שחלילה לא ייווצר מצב של הרס תשתיות.

אבישי ברוורמן: אז היית מוסיפה לתיקון בראון עוד משהו?

<ליהי שפייכר: לא לתיקון בראון אלא בהמשך יש סעיפים שמדברים על - - -

אבישי ברוורמן: יותר מאוחר?

<ליהי שפייכר: כן.

אבישי ברוורמן: אוקיי.

אבישי ברוורמן: עו"ד קופל, תשובתך.

<דודי קופל: ההערות האלה הן הערות חדשות לנו, אנחנו שומעים אותן לראשונה עכשיו, אנחנו מבקשים לבחון את העניין.

אבישי ברוורמן: אז יש לנו שתי אפשרויות, עו"ד קופל: או שאני אצביע על זה, או שנדחה את ההצבעה עד שתעשו את העבודה.

אבישי ברוורמן: מה את אומרת, אתי?

<יערה למברגר: אתה יכול להסביר את זה בסעיף המהותי ולהוסיף הגדרה לבעל תשתית, הם בכל מקרה לא בעל מקרקעין בעינינו.

<יערה למברגר: אפשר להכניס את זה כבעל תשתית, הגדרה נוספת בסעיף המהותי.

<יערה למברגר: אני חושבת שבכל מקרה עמדנו היא לא להכניס את זה כבעל מקרקעין.

<דינה בראון: זה בעל זכות במקרקעין ויש זיקת הנאה.

<יערה למברגר: בסדר, אני יכולה לפתור את זה, לקרוא לכם "בעל תשתית" או הגדרה אחרת ולהכניס אתכם בסעיף המהותי.

אבישי ברוורמן: אני מבקש את המלצת עו"ד בנדלר.

אבישי ברוורמן: כן, בבקשה.

<אתי בנדלר: אני מציעה, לאור התחייבותו של עו"ד קופל והערתה של עו"ד יערה למברגר בכפוף להערות נוספות, כלל שיהיו או לא יהיו, לי יש הערה אחת – לאשר את ההגדרה אם אדוני ימצא לנכון והנושא של בעלי זכויות, בעלי תשתיות במקרקעין, ידון בסעיף האופרטיבי ואז יוחלט או להוסיף את זה כפסקה להגדרה "בעל מקרקעין" או בסעיף הרלוונטי.

אבישי ברוורמן: מקובל עלי לחלוטין.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר את זה.

אבישי ברוורמן: ברור לכולכם שאנחנו נתקן את זה במקום המתאים עם הפתיחות שקיימת כאן.

<אתי בנדלר: ההערה שלי, ואני אמרתי לעמיתי שאני אעיר את זה, כשיש מחזיקים במקרקעין והזכויות שלהם באותם מקרקעין נתונות במחלוקת – אני מדברת על חלק מתושבי כפר שלם, אני מדבר על תושבי גבעת עמל – בהתאם למוצע כאן, ככל שעמדת המדינה תהיה לגבי חלק מאותם תושבים שאין להם זכויות במקרקעין ושהם לא זכאים גם להירשם מכוח החלטות רשות מקרקעי ישראל, בעצם נאמר כאן שניתן יהיה להיכנס למקרקעין שהם מחזיקים, לעשות בהם פעולות כפי שמוצע כאן, ללא קבלת הסכמתם, לא פוזיטיבית ולא הסכמה קונסטרוקטיבית הייתי אומרת.

אבישי ברוורמן: ולכן?

<אתי בנדלר: אני רק מפנה את תשומת הלב שהוועדה תדע את זה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אם כך אישרנו את הסעיף הזה.

אבישי ברוורמן: עו"ד קופל, תמשיך להתקדם.

<דודי קופל: אני עובר להגדרה "מפעיל מסילת ברזל".

<דודי קופל: ההגדרה אושרה בדיון הקודם, אנחנו מבקשים להוסיף פסקה נוספת בסופה, פסקה (4): "(4) מי שניתן לו אישור להפעלה של מסילת ברזל לפי סעיף 48;" – שזה אופן נוסף למתן רישיונות.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, זו רק הרחבה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: מקובל לחלוטין.

אבישי ברוורמן: אני מאשר.

אבישי ברוורמן: הלאה, מר קופל.

<דודי קופל: הגדרת "מקים מסילת ברזל".

אבישי ברוורמן: גם את זה לא אישרנו?

<דודי קופל: נכון.

<דודי קופל: "מקים מסילת ברזל" – אחד מאלה: (1) מי שיש לו זיכיון לבנייתה של מסילת ברזל מקומית או חברה ממשלתית שהממשלה התקשרה עמה לבנייה של מסילת ברזל מקומית; (2) רשות שהוקמה בחוק, חברה ממשלתית או חברה עירונית, שהממשלה התקשרה עמהן לשם בניה של מסילת ברזל ארצית, או מי שניתן לו אישור לבנייה של מסילת ברזל לפי סעיף 48;"

אבישי ברוורמן: מקובל, אתי?

<אתי בנדלר: עלי זה מקובל.

אבישי ברוורמן: אני רואה שאין בעיה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: מאושר גם כן.

<אתי בנדלר: יש עוד הגדרה, ב"מקרקעי מסילת ברזל".

<יערה למברגר: הרכבת והתיקון.

<אתי בנדלר: של הסיפה, בגלל הסיפה זה לא אושר.

אבישי ברוורמן: "מקרקעי מסילת ברזל", בבקשה.

<דודי קופל: אני אקריא שוב: "מקרקעי מסילת ברזל" - מקרקעין המיועדים לפי התכנית החלה עליהם למסילת ברזל" – פה לדעתי נכון למחוק את המילה "או" – "מקרקעין המיועדים לפי התכנית החלה עליהם לדרך שבהתאם להוראות התכנית האמורה ניתן להשתמש בהם גם למסילת ברזל" – וכאן להוסיף את המילה "וכן" – "וכן מקרקעין עליהם הוקמה מסילת ברזל כדין בהתאם להוראות סעיף 277ז לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965;"

אבישי ברוורמן: קטונתי מכל הדקדוקים המשפטיים.

אבישי ברוורמן: אתי, זה בסדר?

<אתי בנדלר: בסדר גמור, אדוני.

<אתי בנדלר: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אם כך, אישרתי.

<ענבל קנקה: אני מבקשת רק להוסיף, אנחנו הבהרנו את זה כאמור גם עם משרד המשפטים, שהכוונה בהגדרה הזו איננה למקרקעין שכבר הופקעו ונתפסו על ידי הרכבת ושכמובן בהם ניתן לבצע עבודות ואין צורך בכל הפרוצדורה.

אבישי ברוורמן: אתה מאשר את זה, מר קופל?

<דודי קופל: כן.

אבישי ברוורמן: מאושר, נרשם בפרוטוקול.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אם כך, אישרנו גם את הנושא הזה ואנחנו עוברים עכשיו לסעיף 14ב.

<אתי בנדלר: מה עם "מקרקעין מושפעים"?

<דודי קופל: אפשר לקרוא אבל לדעתי אישרנו את זה הסעיף בכפוף לתיקוני נוסח.

אבישי ברוורמן: אז זה בסדר, זו לא בעיה.

<אביגל כספי: יש פעולה משמעותית ופעולה קלה.

<אתי בנדלר: נכון, עוד שתי הגדרות שאתם מציעים להוסיף לפני 14ב, פעולה משמעותית ופעולה קלה.

<דודי קופל: כן, אלה הגדרות טכניות שיקלו עלינו בהמשך.

<דודי קופל: "פעולה משמעותית" – אחת מן הפעולות המנויות בסעיף 14ב(א)(1) עד (3) שמיועדת להתבצע בבית מגורים או אחת מן הפעולות המנויות בסעיף 14ב(א)(4) עד (10); "פעולה קלה" – אחת מן הפעולות המנויות בסעיף 14ב(א)(1) עד (3) שאינה מיועדת להתבצע בבית מגורים; עכשיו אנחנו נראה על איזה פעולות מדובר.

<דודי קופל: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר את זה.

אבישי ברוורמן: אנחנו מתקדמים, אם כך, לעמוד 6, סעיף 14ב, "סמכויות כניסה למקרקעין בידי מקים או מפעיל מסילת ברזל", זה הדבר המרכזי.

<דודי קופל: "סמכויות כניסה למקרקעין בידי מקים או מפעיל מסילת ברזל 14ב.

<דודי קופל: (א) מקים מסילת ברזל או מפעיל מסילת ברזל (בסימן זה – מקים או מפעיל) רשאים להיכנס למקרקעין ולבצע פעולה מהפעולות המנויות להלן הנדרשת לשם קיום ההוראות לפי כל דין לרבות לפי פקודה זו, והכל בכפוף להוראות לפי כל דין ולהוראות לפי סימן זה: (1) עריכת בדיקות לשם בקרה על מצב מסילת ברזל או מקרקעין, ובכלל זה בכל הנוגע לקרקע ולמים המצויים במקרקעין; (2) התקנת מכשיר ניטור לצורך בדיקת השפעותיהן של עבודות להקמת מסילת ברזל ושל מסילת הברזל, על המקרקעין, ובכלל זה על הקרקע ועל מים המצויים במקרקעין, ובלבד שהתקנתם לא תפגע למעלה מן הנדרש בחזות המקרקעין; (3) ביצוע מדידות או סקרים, לרבות סקרי מים וקרקע ונטילת דגימות מהמים או מהקרקע; (4) התקנת מכשיר ניטור הכולל מיתקן עגינה במקרקעין, לצורך בדיקת השפעותיהן של עבודות להקמת מסילת ברזל ושל מסילת הברזל, על המקרקעין, ובכלל זה על הקרקע ועל מים המצויים במקרקעין; (5) ביצוע פעולות סימון במקרקעין; (6) מניעת נזק למסילת ברזל או למקרקעין; (7) טיפול בצמחייה במקרקעין המפריעה להקמתה, לתחזוקתה או לפעולתה התקינה של מסילת ברזל או של התקני נוחות, לרבות כריתה או גיזום של צמחייה כאמור; (8) חיבור של כבלי חשמל וכבלי חשמולת המשמשים מסילת ברזל לקירות או למבנים במקרקעין ותחזוקתם של חיבורים וכבלים אלה; (9)

<דודי קופל: ביצוע עבודות הדרושות לשם חיזוק של מבנה המצוי במקרקעין, לרבות עבודות בניה" – כאן אנחנו מציעים להוסיף "להלן עבודות חיזוק", אנחנו נשתמש בזה בפסקה הבאה.

<אתי בנדלר: איפה אתם רוצים את זה?

<דודי קופל: בפסקה (9) לאחר המילים "לרבות עבודות בניה".

<דודי קופל: אנחנו רוצים להוסיף "להלן עבודות חיזוק".

<דודי קופל: "ובלבד שאין בהן פגיעה של ממש ביכולת השימוש במבנה למטרות שהוא משמש או מיועד לשמש להן ושאינן מצריכות פינוי אדם ממבנה כאמור; לעניין זה, "עבודות בנייה"- לרבות עבודות לחיזוק או לעיבוי של יסודות המבנה, וכן הריסה של פרט בנוי במבנה הנדרשת לצורך החיזוק; (10) ביצוע פעולות נלוות לפעולות לפי פסקאות (1) עד (9), לרבות פעולת תחזוקה, חפירה, קידוח לרבות קידוח לפי חוק הפיקוח על קידוחי מים, התשט"ו – 1955, או הסרת אבן, אדמה או עץ, ובלבד שאין בפעולות הנלוות פגיעה של ממש ביכולת השימוש במבנה למטרות שהוא משמש או מיועד לשמש להן ושאינן מצריכות פינוי אדם ממבנה כאמור; (11) ביצוע עבודות חיזוק" – וכאן אנחנו עושים שימוש בהגדרה שהכנסנו בפסקה (9) – "המצריכות פינוי אדם מהמקרקעין, לרבות פינוי מטלטלין מהמקרקעין מהם מפונה אותו אדם ולרבות ביצוע פעולות נלוות כמשמעותן בפסקה (10) (להלן – פעולת חיזוק מורכבת).

<דודי קופל: "

אבישי ברוורמן: אתה רוצה לומר כמה מילים כלליות?

<דודי קופל: אנחנו מדברים פה בעצם על 3 קבוצות של פעולות שנדרשות לשם הקמת מסילת הברזל ושדורשות כניסה למקרקעין: קבוצה אחת, שהגדרנו אותה קודם כפעולות קלות, הן פעולות פחות פוגעניות, פחות פולשניות למקרקעין ולכן אנחנו נראה בהמשך שהפרוצדורה שנדרשת לשם כניסה אליהם היא פרוצדורה קלה יותר מאשר הפעולות האחרות; קבוצה שניה של פעולות הן פעולות משמעותיות שהפרוצדורה לגביהן תהיה יותר משמעותית ומחמירה ביחס לפעולות הקלות; ופעולה שהגדרנו אותה כפעולת חיזוק מורכבת, שהיא נמצאת ברמה אחרת מכיוון שהיא מצריכה פינוי של אדם מאדם ממבנה ולה באמת נייחד מערכת שונה לגמרי של הוראות שיאפשרו את פינוי האדם מהמבנה במידת הצורך.

אבישי ברוורמן: הערות?

אבישי ברוורמן: עו"ד שפייכר, בבקשה.

<ליהי שפייכר: אנחנו חושבים שפה קיים מקום להוסיף סייג לפיו כניסה למקרקעין בהם קיים קו או מתקן תשתית תחייב תיאום עם בעל תשתית או עם רשות המים לפי העניין, על מנת להימנע מפגיעה בתשתיות.

אבישי ברוורמן: עו"ד שפייכר מייצגת את רשות המים, את רוצה להוסיף תת-סעיף נוסף?

<ליהי שפייכר: כן, שכניסה למקרקעין בהם קיים קו ו/או מתקן תשתית תחייב תיאום עם בעל תשתית או עם רשות המים לפי העניין, וזאת על מנת כאמור למנוע פגיעה בתשתיות מים.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: גברתי, בבקשה.

<חנה פרנקל: אנחנו מתנגדים לבקשה הזאת, תיאום תשתיות, ככל שיש לפי חוק המים – ולדעתי יש באופן אפילו הרבה יותר נרחב - - -

אבישי ברוורמן: קיים כבר בחוק?

<חנה פרנקל: כן, וגם תיאום תשתיות עם חברות תשתית אחרות ממשלתיות זה קיים, זה דבר בסיסי.

<חנה פרנקל: כמו שאין בחוק המים אזכור של נת"ע אין מקום להזכיר פה את כולם.

אבישי ברוורמן: עו"ד פרנקל, תודה לך.

אבישי ברוורמן: עו"ד בראון, בבקשה, לאחר מכן עו"ד שפייכר תגיד עוד מילה ולאחר מכן עו"ד למברגר תסביר מדוע אנחנו הולכים בדרך שאנחנו הולכים.

<דינה בראון: אדוני, ההערה היא אותה ההערה מקודם של קווי הנפט הפעילים שעוברים ליד הרכבת.

<דינה בראון: גם ההבחנה פה בין פעולות שהן נקראו "קלות" ופעולות יותר משמעותיות, ככל שזה קשור לתשתיות של קווי הנפט זו גם לא בדיוק חלוקה נכונה, כי אם למשל אנחנו מסתכלים בסעיף (3) שהוגדר כפעולה קלה – יש פה סקר קרקע.

<דינה בראון: סקר קרקע זה דבר שדורש חפירה לעומק מאוד עמוק, שזה עובר את הקווים של קצא"א מבחינת העומק שלהם, אם זה יעשה בדיוק במקום של קצא"א רק בהודעה וללא הסכמה או תיאום זה לא יעלה על הדעת.

אבישי ברוורמן: הבנו.

אבישי ברוורמן: אז יש לנו עוד פעם את הנושא של קווי מים וקווי נפט.

<אתי בנדלר: ברשותך לפני שתשמע עוד הערות, אדוני היושב-ראש, אני הבנתי שכל הפעולות האלה, גם כפי שאתה הגדרת אותן עכשיו, עו"ד קופל, הן לא פעולות פולשניות ולא פוגעניות.

<אתי בנדלר: אני שומעת כרגע שאומרים שסקרי מים וקרקע מחייבים חפירה לעומק הקרקע, האומנם כך?

<אתי בנדלר: כי אם כך אז באמת לא ראוי להכניס את זה לפעולות הקלות מבחינת הקטגוריות.

<אורה לילנטל: אני אענה ככה: לגבי הנושא של שתי עורכות הדין, כשנעשים סקרי מים וקרקע הם נעשים על פי דרישות של רשות המים, נעשה תיאום הנדסי מקדים עם כל בעלי התשתיות, לא נכנסים לשטח בצורה חופשית.

אבישי ברוורמן: זה הכול בתיאום והתאמה.

<אורה לילנטל: זה הכול בהתאם לדרישות מבוקרות ובתיאום מראש.

<אתי בנדלר: אורה, זו לא תשובה, נניח שיש דרישה לעשות סקר מים שהדרישה באה מכוח - - -

<אורה לילנטל: אני עונה עכשיו לך: הפעולה עצמה היא אכן כרוכה בדיגום ובקידוח מקומי מסוים שנעשה בצורה מאוד ממוקדת ומקוטר כזה מוציאים איזשהו גוש כדי לבדוק את הדברים האלה.

<אורה לילנטל: זה יותר קטן – אם אתם מכירים מנהול של מים שנמצא בשטח – אלה סדרי הגודל.

<אתי בנדלר: זאת אומרת שאת אומרת שיש כאן פגיעה אבל היא פגיעה קלה.

<אורה לילנטל: היא מאוד ממוקדת, כן, וגם לא רואים אותה.

<חנה פרנקל: וגם לא על פני הקרקע.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני מוכרח להגיד לכם לפחות את רוח המחוקקים.

אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים לשמור על זכויות האזרח וכל הדברים האלה ולא לפגוע ברשות המים אבל תסתכלו מה קורה בישראל, הלוא בגלל זה התחלנו פה את כל הדיון על נת"ע, שנים על שנים יושבים, לא מתקדמים בכלום, כל אחד בא ואומר.

אבישי ברוורמן: גם במדינות ליברליות זזים קדימה.

אבישי ברוורמן: יכולת הביצוע פה בפרויקטים ציבוריים של תחבורה היא אולי מהגרועות בעולם כולו, אין לזה אח ורע.

אבישי ברוורמן: לכן הנקודה פה היא לא להחמיר בכל דבר, איפה שיש הבנה – איך אמרו?

אבישי ברוורמן: "לסה פר לסה פסה".

אבישי ברוורמן: מי גברתי?

<ימית קליין: היועצת המשפטית של "יפה נוף".

אבישי ברוורמן: מה זה "יפה נוף"?

<ימית קליין: "יפה נוף" זו חברה עירונית בבעלות של עיריית חיפה, היא מבצעת עבור משרד התחבורה פרויקטים תחבורתיים בסדר גודל ש-90% מהפרויקטים בוצעו על ידה, המטרונית לדוגמה.

אבישי ברוורמן: כולם יפים?

אבישי ברוורמן: כולם שומרים על הנוף?

<ימית קליין: כן, יש ליונה יהב את המצגת שהוא מציג כל פעם לגבי כל הפרויקטים.

אבישי ברוורמן: אין איש שיווק יותר טוב במדינת ישראל מיונה יהב.

<ימית קליין: אז אם אני יכולה ליחצ"ן אותו גם פה אז יש לו את - - -

אבישי ברוורמן: המשווק האולטימטיבי.

<ימית קליין: כן.

<ימית קליין: גם בוועדה לביקורת המדינה הוא שיווק את המנהרות ואת המטרונית.

<ימית קליין: אני חושבת שצריך להבין שגם קיימת מערכת דינים שונה ונפרדת.

<ימית קליין: המטרה פה, גם בשולחן הזה, היא לא לשפר – זאת אומרת, אתה לא יכול לפגוע מחד, כמו שאמרו כאן נכון, מהזכויות על פי דין שקיימות לכל בעלי התשתיות.

<ימית קליין: אני רוצה גם להבהיר לשאלתך שגם אם רשות המים יוזמת או לא יוזמת, ממילא צריך לקבל היתרים ולעמוד בכל התנאים.

<ימית קליין: אני גם הייתי יועצת משפטית של מינהל ההנדסה בעיריית חיפה ואני יכולה להגיד לך בהמשך לשאלתך עד כמה מערימים קשיים כל אותם גורמי תשתית בנושא של תיאום תשתיות, קבלת היתרים ובאמת כל ההיערכות לפרויקט תפעול שיוצא לדרך.

<ימית קליין: זאת אומרת, הניסיון להכניס את זה דרך הפקודה – כמו שאתה אמרת נכון – זה עוד מכשול.

<ימית קליין: הרי גם מי שזכאי להירשם, לאתר את כל אותם אנשים - - -

אבישי ברוורמן: אז את תומכת בהצעת החוק כלשונה?

<ימית קליין: כן, אני חושבת שזו מערכת דינים שונה, אין צורך להכניס את זה לתוך החוק הקיים, הפקודה הקיימת שממילא היא מוסיפה נדבכים נוספים.

<אתי בנדלר: לא היה ויכוח על העניין הזה.

<אתי בנדלר: לחלוטין לא היה ויכוח על העניין הזה.

<אתי בנדלר: השאלה היתה כזאת: נניח שיש קו מים בשטח מקרקעין שאדוני הוא הבעלים שלו, זה שצריכים לעשות תיאום עם בעלת התשתית זה ברור, השאלה היא רק מה ה- standingשלך בעניין הזה: האם צריך לקבל הסכמה מפורשת שלך לצורך העניין הזה או בכלל איזה סוג של הסכמה?

<אתי בנדלר: כי אם מדובר בפעולה קלה אז רק מודיעים לך ואם אתה חושב שלא מתאים לך אז אתה צריך להגיש התנגדות למנהל וכו'.

<אתי בנדלר: אבל אם מדובר בפעולה משמעותית במקרקעין שלך אז כבר מבקשים ממך הסכמה פוזיטיבית ואם אתה לא נותן את ההסכמה הפוזיטיבית הם צריכים לפנות למנהל לקבל את הרשאה.

<אתי בנדלר: זה ההבדל.

<אתי בנדלר: ולכן אני לא מדברת כרגע על תיאום עם בעל המקרקעין.

אבישי ברוורמן: השאלה אם זה פולשני, האנשים שעושים ניתוחים, או שזה רק נקרא לאבזר.

<אתי בנדלר: בדיוק כך, ולכן שאלתי מה המשמעות.

<אתי בנדלר: כי סקרי מים וקרקע כרגע מסווגים בפעולות הקלות וכאן נאמר שיש כאן חפירה.

אבישי ברוורמן: הם נראים כקלים ופתאום נראה שהם עמוקים.

אבישי ברוורמן: מה שנקרא "מים שקטים חודרים עמוק".

<אורה לילנטל: אבל הם מאוד מוגבלים, זה דוגמיות.

<אתי בנדלר: זו השאלה היחידה וגב' לילנטל וגב' פרנקל ענו שאכן מדובר בחפירה אל תוך הקרקע אבל זו חפירה בקוטר קטן ונקודתית.

<ימית קליין: נקודתית, מצומצמת ולדגימה בלבד.

אבישי ברוורמן: רבותי, אתי שאלה אותי, אני בעל הבית עכשיו, מצאו אצלי את הנפט מתחת לקרקע.

אבישי ברוורמן: אם זה מצומצם – שיכול להיות שאשתי לא תאהב את זה או מישהו אחר – אני, בגלל שאני רוצה שהציבור ייהנה, אם זה כזה אז אני מקבל את מה שנאמר כאן.

אבישי ברוורמן: אם זה פתאום מזעזע את כל המסד ואת כל יסודות הבית אז אני רוצה – זאת השאלה, מה זה חודרני.

<אתי בנדלר: כשעוקרים לך עצים, כל מיני דברים זה יכול להיות.

אבישי ברוורמן: השאלה זו המשמעות.

<לאה ורון: מזיזים את המדרכה.

<דינה בראון: דרישה לסקר קרקע גם יכול להיות 16 מטר לעומק.

אבישי ברוורמן: מישהו יכול להסביר לנו את העובדות, לא את הפרשנות המשפטית?

אבישי ברוורמן: מי אדוני?

<ארתור ווייס: אני מהנדס של קצא"א.

<ארתור ווייס: המשמעות של בדיקת סקר קרקע זו מכונת קידוח שעומדת וקודחת לעומק שבין 16 מטר ויכול להגיע גם ל-25 מטר.

<ארתור ווייס: קווי קצא"א נמצאים בערך מטר וחצי מפני הקרקע במקרה הטוב ואם הקידוח מתבצע מולם וקווי קצא"א הם בלחץ של עשרות אטמוספרות יהיה פרץ של דלק שיזהם את הסביבה ויגרום לנזק בל ישוער.

<ארתור ווייס: זה פולשני ב-100%.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אז למה לא תתאם את זה?

אבישי ברוורמן: אני הבנתי, אני לא רוצה לבזבז את כל זמן הדיון, השאלה הבסיסית – ואמרה את זה היועצת המשפטית לוועדה – האם הנושא הזה, כמו שאמר מר וייס, הוא חדירה משמעותית שמזיזה מסד וטפחות וזה לא רק קוסמטיקה קטנה, זאת השאלה העיקרית.

אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר, לא רק מבחינה משפטית, למהות.

<יערה למברגר: לא משפטית, מבחינת הצעה.

<יערה למברגר: אני מציעה שנבדוק את זה מסודר במשרד להגנת הסביבה, הגם שאני שומעת פה את אנשי המקצוע שלהם בסקרי קרקע ואני מציעה לא להצביע על פסקאות (3) ו-(6).

אבישי ברוורמן: אתם תשבו ביחד, תמצאו את הניסוח המתאים ואנחנו מתקדם.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך.

<יערה למברגר: רק משפט אחרון לגבי קצא"א.

<יערה למברגר: הנושא שקצא"א מעלים שוב ושוב בכל סעיף הוא נושא של תיאום אתם, בעיני זה נושא שונה בלי קשר לשאלה אם זו פעולה קלה או פעולה משמעותית.

<יערה למברגר: גם בבעל קרקע שהוא לא קצא"א אני רוצה לדעת אם זו פעולה קלה.

אבישי ברוורמן: נכון, אז נושא התיאום צריך להיות מנוסח בצורה אחרת, תעבדו על זה ותתגבשו.

<דודי קופל: אנחנו לא יודעים.

דולב: כנראה שזה לא המקום, כמו שנאמר על ידי "יפה נוף" ועל ידי נת"ע.

אבישי ברוורמן: אבל אתם תדונו בזה ותחזרו אלינו.

אבישי ברוורמן: אני סיימתי את הנושא הזה, אנחנו מתקדמים הלאה.

<אילן אברהם: אפשר?

אבישי ברוורמן: אבל בנושא הזה כבר לא נתקדם.

<אתי בנדלר: לא על פסקאות (3) ו-(6), פסקאות אלה שים בצד.

<אתי בנדלר: רק אם יש לך הערות לנושאים אחרים.

אבישי ברוורמן: לנושאים אחרים, את הנושא הזה מיציתי.

אבישי ברוורמן: אנחנו נתקדם הלאה.

<ארתור ווייס: הערה לפסקה (8).

אבישי ברוורמן: רגע, אני מסתכל.

אבישי ברוורמן: "(8) חיבור של כבלי חשמל וכבלי חשמולת המשמשים מסילת ברזל לקירות או למבנים במקרקעין ותחזוקתם של חיבורים וכבלים אלה;".

<לאה ורון: מה זה "חשמולת"?

<אתי בנדלר: היתה הגדרה שאושרה קודם, זה בעצם קווי החשמל שאנחנו מכירים.

<ארתור ווייס: קווי קצא"א מוגנים בפני חלודה על ידי פעולה אקטיבית שקוראים לה הגנה קתודית.

<ארתור ווייס: להגנה קתודית יש זרמי חשמל שזורמים ומונעים את החלודה שבקווי קצא"א.

<ארתור ווייס: במידה ושמים כבלי חשמל בלי תיאום עם המתכנן של הקווים האלה יכולה להיות פגיעה.

אבישי ברוורמן: אבל זה ברור שצריך להיות תיאום, את זה הבנו.

אבישי ברוורמן: בלי תיאום יכול להיות אסון.

אבישי ברוורמן: תיאום – כולם רוצים לתאם.

<אילן אברהם: אני נציג חברת החשמל, עמדת חברת החשמל לא הובאה פה אז אם אפשר, כבוד היושב-ראש?

אבישי ברוורמן: אני אעצור את חברת חשמל שמגיעה לשולחן בוועדת יוגב?

אבישי ברוורמן: מתי ועדת יוגב מגיעה אלינו?

<לאה ורון: ביום רביעי.

אבישי ברוורמן: ביום רביעי כל חברת חשמל יושבת כאן.

אבישי ברוורמן: כן, בבקשה.

<אילן אברהם: מאחר ולנושא של תשתית חברת חשמל, מעבר להיבטים של פגיעה בתשתית יש גם היבט בטיחותי כי יש פה עניין של סכנת חיים, אז כל מה שנאמר פה בנושא נפט, מים וכו', על אחת כמה וכמה בנושא חשמל, לאו דווקא לפעולות פולשניות אלא לפעולות בכלל של עבודה בקרבת חשמל.

<אילן אברהם: יש לנו קווים גם עליים אז זה חייב להיות בתיאום.

אבישי ברוורמן: ברור, חשמל, נפט, מים – צריך תיאום.

<אילן אברהם: לגבי סעיף (8) – אני אנסה לפשט את העניין הזה – מדובר פה מבחינתנו בנושא של מקור מתח זר במבנה שיכול להיות מוזן על ידי חברת חשמל וזה בעייתי, יש לזה אספקט בטיחותי וזה מחייב מחייב תיאום מוקדם לפני הבנייה.

אבישי ברוורמן: לגבי התיאום, איזו מדינה – כמובן שאני לא מדבר על מדינת ישראל, להוציא מדינת ישראל – כל נושא שעושים צריך שיהיה תיאום, זה א'-ב'.

אבישי ברוורמן: אם אין תיאום זו עבירה אני חושב, או משהו כזה, אתם תדונו בזה.

<חנה פרנקל: בוודאי, זה מוסדר בחקיקה ספציפית.

אבישי ברוורמן: ברור לחלוטין, גמרנו.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני לא יכול לחזור, אנחנו טוחנים מים.

אבישי ברוורמן: אנחנו הבנו, אתם תמשיכו לדון בזה הלאה ואני מתקדם.

<דודי קופל: סעיף קטן (ב).

<אתי בנדלר: אני רק מבקשת: סעיף 14(א), למעט פסקאות (3) ו-(6) – האם הוועדה מאשרת את כל הפסקאות שבסעיף קטן (א) למעט פסקאות (3) ו-(6)?

אבישי ברוורמן: נכון, ששם אנחנו צריכים להבדיל מה באמת זו חדירה עמוקה, חדירה לא עמוקה, כל הנושא שעלה, גם הגנת סביבה, גם כל הגופים המכובדים.

אבישי ברוורמן: את היתר אני מאשר, הדברים האחרים יחזרו לשולחן בפעם הבאה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אושר.

אבישי ברוורמן: סעיף קטן (ב).

<דודי קופל: "(ב) פעולות לפי סעיף זה לא יבוצעו במקרקעין המוחזקים בידי מערכת הביטחון, אלא בידי מי שנקבעה לו התאמה ביטחונית מתאימה לכך ובהתאם לכללי אבטחת המידע של הגוף הביטחוני.

<דודי קופל: "

<דודי קופל: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: מאשר, הלאה, 14ג - "הסכמה או אי התנגדות לכניסה למקרקעין", בבקשה.

<דודי קופל: "הסכמה או אי התנגדות לכניסה למקרקעין 14ג.

<דודי קופל: (א) מקים או מפעיל לא ייכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולה קלה או פעולה משמעותית, אלא אם כן - (1) נתן הודעה לבעל המקרקעין על הכוונה להיכנס למקרקעין ולבצע בהם פעולה קלה או פעולה משמעותית, על מהות הפעולה המתוכננת במקרקעין ועל העיתוי המשוער לביצועה; (2) לעניין פעולה קלה - בעל המקרקעין לא התנגד לכניסה למקרקעין בהתאם להוראות סעיף 14ה; (3) לעניין פעולה משמעותית – בעל המקרקעין הסכים מראש ובכתב לכניסה למקרקעין; (4) לעניין כניסה למקרקעין המוחזקים בידי מערכת הביטחון - הגוף המוסמך לכך על פי דין לגבי אותו מקום נתן אישור מראש ובכתב לכניסה למקרקעין.

<דודי קופל: " כאן בעצם יש את הפירוט של התנאים לכניסה למקרקעין בפעולות קלות ומשמעותיות.

<דודי קופל: התנאי הראשון הוא מתן הודעה שמפורטת בה מהות הפעולה המתכוננת והעיתוי המשוער, ופעולה קלה ופעולה משמעותית – יש הפנייה לסעיפים האופרטיביים שהם בהמשך הסימן הזה, תוך החרגה גם במקרה הזה לעניין מערכת הביטחון.

<דודי קופל: "(ב) ניתנה הסכמה כאמור בסעיף קטן (א)(3) על ידי בעל מקרקעין כמשמעותו בפסקה (4) להגדרת "בעל מקרקעין" או על ידי בעל מקרקעין כמשמעותו בפסקה (2) להגדרה זו שהוא חוכר לדורות, יראו את הסכמתו גם כהסכמת בעל המקרקעין כמשמעותו בפסקה (1) להגדרה זו.

<דודי קופל: " מאחר שבפעולה משמעותית יש צורך בהסכמת בעל המקרקעין ובעל המקרקעין מונה שורה של בעלי זכויות, הסעיף הקטן הזה וגם הסעיף הקטן שבא אחריו נועדו להסדיר את היחס בין ההסכמות של בעלי הזכויות השונים.

<דודי קופל: ההוראה הזו באה ואומרת שאם חוכר לדורות נתן את הסכמתו או לחילופין דייר מוגן - - -

<אתי בנדלר: חוכר לדורות זה מי שחכר לתקופה של 25 שנה ומעלה.

אבישי ברוורמן: השאלה מה זה דור.

אבישי ברוורמן: אם הייתי עושה פה סיבוב בשולחן, הייתי רואה שלפי הגיל אנשים מגדירים אחרת מה זה דור.

אבישי ברוורמן: כן, הלאה.

<דודי קופל: אז אם כל אלה נתנו את הסכמתם אין צורך בהסכמתו של בעל המקרקעין, וזאת בשל סוג הזכויות שבהן הם מחזיקים.

<דודי קופל: "(ג) ניתנה הסכמה כאמור בסעיף קטן (א)(3) על ידי בעל מקרקעין כמשמעותו בפסקה (1) להגדרת "בעל מקרקעין", יראו את הסכמתו גם כהסכמת בעל המקרקעין כמשמעותו בפסקה (3) להגדרה זו וכן כהסכמתו של בעל המקרקעין כמשמעותו בפסקה (2) להגדרה זו, שאינו חוכר לדורות.

<דודי קופל: " זוהי הוראה דומה, כאן מדובר על מקרה שבעל מקרקעין נתן את הסכמתו והיא בעצם גוברת על זכויותיו של שוכר או של חוכר שאינו חוכר לדורות.

אבישי ברוורמן: תודה, אני חושב שהנקודות ברורות.

אבישי ברוורמן: יש הערות לנושא הזה?

אבישי ברוורמן: עו"ד בנדלר, מה את אומרת?

<אתי בנדלר: יש כאן איזושהי תפיסה שאומרת שמי שמחזיק במקרקעין ברשות כדין לתקופה ממושכת, דהיינו או שהוא חוכר לתקופה של 25 שנים או שהוא דייר מוגן, אז בעצם מעדיפים את ההסכמה שלו, את ההידברות אתו בכל הנוגע למקרקעין, על הידברות עם הבעלים הרשומים של המקרקעין.

<אתי בנדלר: אני לא יכולה לומר שזה בלתי סביר ולכן הנושא הזה נדון.

<אתי בנדלר: לעומת זאת, אם יש שוכר רגיל עד 5 שנים אז הבעלים, המשכיר, יכול לתת הסכמה לביצוע פעולות במקרקעין חרף הנזק שעלול להיגרם לשוכר.

<אתי בנדלר: במקרה הזה מעדיפים את זכותו של הבעלים של המקרקעין, זו המשמעות של הדברים שנאמרו.

אבישי ברוורמן: יש פה אנשים שרוצים להתייחס?

אבישי ברוורמן: דבי, בבקשה.

אבישי ברוורמן: את מייצגת מישהו?

<דבי סנדיק-חבס: לא.

אבישי ברוורמן: רק את עצמך.

<דבי סנדיק-חבס: רציתי להעיר בקשר לדייר מוגן.

<דבי סנדיק-חבס: לדייר מוגן אין זכויות במקרקעין, נא להיזהר.

<דבי סנדיק-חבס: יש לו זכויות שכירות של נכס מסוים.

<דבי סנדיק-חבס: אולי נרשום שאין לו זכויות במקרקעין?

<אתי בנדלר: גברתי בעלת זכות - ?

<דבי סנדיק-חבס: אני שמאית מקרקעין ובעלת נכסים ובעלת נכס גובל עם הרכבת הקלה ברחוב הרצל בתל אביב.

<אתי בנדלר: ויש לך דייר מוגן?

<דבי סנדיק-חבס: כן.

<אתי בנדלר: אז אם הוא ייתן הסכמה לביצוע פעולה לא תידרש הסכמתך, זו המשמעות של הדברים.

<דבי סנדיק-חבס: אסור, בשום אופן לא.

<לאה ורון: זה מה שמוצע בהצעת החוק.

אבישי ברוורמן: היא הביעה את התנגדותה.

<דבי סנדיק-חבס: יש לו רק זכות שכירות, יש לו חוזה שכירות לתקופה בלתי מוגבלת עם דמי שכירות עקרוניים מתחילת השכירות עם העלאות על פי החוק, אין לו שום זכויות מעבר לזה, סליחה.

<אתי בנדלר: אז אולי שנציגי המדינה ינסו להסביר את עמדתם והוועדה תכריע.

אבישי ברוורמן: רבותי, הסוגיה הזו חודדה על ידי הגברת חבס בצורה הכי ברורה.

אבישי ברוורמן: אדם שוכר לתקופה קצובה, בעל הבית הלך לעשות השתלמות בחו"ל וכל הדברים האלה – לשוכר הזה יש כבר את כל הסמכויות לאשר או לא לאשר?

<אתי בנדלר: להפך, אם מדובר בשוכר עד 25 שנים אז מבקשים את הסכמתו של בעל הדירה ולא של השוכר.

אבישי ברוורמן: אבל אם מעל 25 שנים?

<אתי בנדלר: אם מדובר בשוכר העולה על 25 שנה או דייר מוגן אז מעדיפים את הזכות שלהם.

<דודי קופל: רק לחדד – מבקשים את הסכמתם של כולם, השאלה מה קורה אם יש סתירה בין שני בעלי הזכויות.

<לאה ורון: אז השוכר גובר על בעל הנכס?

<דודי קופל: להפך.

אבישי ברוורמן: קחו את הדוגמה של גב' חבס, נניח יש שלה דייר מוגן ואנחנו מדברים פה על 30 שנה קדימה.

אבישי ברוורמן: באה עיריית תל אביב – הגיע הזמן שתל אביב תתחיל להיות חוץ מאופניים, אתמול עשינו באופנים חשמליים וקורקינטים קצת סדר כדי שלא יפגעו בציבור.

אבישי ברוורמן: אבל נניח שיש גם הדברים האלה, מסדרים תחבורה ציבורית, יש פתאום רכבת תחתית, הכול זז.

אבישי ברוורמן: אבל אצל גב' חבס פתאום יש לנו את השאלה הזאת: היא מוכנה ונניח שהדייר המוגן לא מוכן – מה עושים?

אבישי ברוורמן: מה עושים במקרה שחבס אומרת א' והשני, שקוראים לו רבינוביץ, אמסלם, מה שאתם רוצים, הוא דייר מוגן, הוא אומר כן או להפך – מה עושים?

אבישי ברוורמן: כל הפרויקט מחכה.

<לאה ורון: אז מעדיפים אותו לפי מה שהם מציעים.

<נועה סרברו: הסעיף הזה הוא גם הסעיף שעוסק בדייר מוגן וחוכר לדורות אל מול בעל מקרקעין, זה הסדר שקיים היום גם כן.

אבישי ברוורמן: אני לא שאלתי מה היה תלוי בזה ובחוק הזה, שאלתי מה עושים.

אבישי ברוורמן: אני לא משפטן, אני מבין דוגמאות.

<יערה למברגר: דייר מוגן מול הבעלים – הסכמתו של הדייר המוגן מספיקה.

<יערה למברגר: זה מישור אחד של יחסים, זה מה שאנחנו מציעים.

<יערה למברגר: מישור אחר הוא מישור של יחס מול חוכר או שוכר, זאת אומרת עד 25 שנה, שם הסכמת בעל המקרקעין גוברת.

<יערה למברגר: אלה שני כללי מפתח.

אבישי ברוורמן: אז מאוד פשוט: עד 25 שנה בעל הבית קובע, מעל 25 שנה דייר מוגן.

<יערה למברגר: לא, דייר מוגן הוא קטגוריה בפני עצמה, הוא לא קשור לחוכר לדורות ול-25 שנה.

אבישי ברוורמן: אבל שוכר מעל 25 שנה דה פקטו, להחלטה הזו, הכוח שלו יותר משל בעל הבית.

<נועה סרברו: הוא בעצם בעל השליטה לטווח ארוך בנכס.

<יערה למברגר: אנחנו ניסינו לעשות פה כללי החלטה שייקלו כי יש פה פרוצדורה מאוד מורכבת.

אבישי ברוורמן: ברור.

אבישי ברוורמן: אתי, בסופו של דבר אני רוצה לקבל החלטות, החיים הם קשים.

<אתי בנדלר: נכון, אכן כך.

<אתי בנדלר: אני הפניתי את תשומת הלב, אני לא חושבת שהצעת הממשלה היא בלתי סבירה.

אבישי ברוורמן: אם הממשלה לא מוצאת שום פתרון אחר אז אנחנו נאשר את זה.

<חנה פרנקל: מה גם שהיא קיימת במקומות אחרים.

<ארנון מור: אני מבקש להעיר פה הערה.

<ארנון מור: אנחנו כחברת תשתית נמצאים ברשות בתוך מקרקעין פרטיים לפעמים, בהרבה מקרים יש לנו תשתיות במקרקעין פרטיים – האם התקנה הזו כוללת אותנו?

<ארנון מור: אפשר לקבל רשות מבעל המקרקעין אבל באותו תוואי שאתם אמורים לעשות את אותו קידוח יש לנו זכות הנאה.

אבישי ברוורמן: האם זו שאלת תיאום, או שחברת חשמל שוכרת מעל 25 שנה ואז זה גובר על בעל הבית?

<חנה פרנקל: אתה שואל כבעל המקרקעין?

<ארנון מור: אני שואל כבעל תשתית במקרקעין, כבעל זכות הנאה במקרקעין.

אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר, מה התשובה לקושיה של נציג חברת חשמל?

<יערה למברגר: אני חושבת שהטענה שהעלתה קצא"א רלוונטית לגופי תשתית נוספים, כמו שחברת חשמל אומרת, כמו שהמים אומרים, כמו שאולי יגידו גם תקשורת, ולכן אני חושבת שאנחנו צריכים לדון בנושא תיאום התשתיות באופן כולל, להציע אולי סעיף נפרד.

אבישי ברוורמן: נפרד לתיאום תשתיות, נהדר.

<יערה למברגר: זה מועלה כשאלה דומה עם שיקולים דומים.

אבישי ברוורמן: אז השאלה לגבי תיאום תשתיות תהיה לחוד.

אבישי ברוורמן: לגבי השאלה כאן מעניין אותי רק דבר אחד – אני לא בקיא בפרטים – השכיחות.

אבישי ברוורמן: כשאנחנו נסת

אבישי ברוורמן: כל – אנחנו מדברים כרגע על אזור תל אביב למשל - - -

<אתי בנדלר: אורה, נדמה לי שזו שאלת המפה שלך, תקשיבי לשאלה.

אבישי ברוורמן: אותי מעניין בתור כלכלן – כי לפעמים עורכי דין רבים על מקרה ובסוף מתברר שהמקרה הזה הוא בטל בשישים – כמה באמת יש דיירים מוגנים ואנשים שיש להם שכירות ארוכת טווח באזורים שאנחנו מדברים עליהם לגבי המהפכה בתל-אביב למשל?

אבישי ברוורמן: מה הסטטיסטיקה?

אבישי ברוורמן: למישהו יש אינפורמציה?

<אתי בנדלר: אדוני, קודם כל יש נתונים שגב' לילנטל הציגה בפני אתמול, מפה שהיא הביאה לכאן לגבי היקף הכניסות למקרקעין שיתחייבו לאחר שהחוק הזה יאושר.

אבישי ברוורמן: ולשאלה שלי?

<אתי בנדלר: אז קודם כל שאדוני יקבל איזושהי תמונה על היקף הכניסה ואחר כך – אני לא יודעת אם יש פילוח של הזכויות.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לדעת כי חלק מהדיונים הופכים להיות דיונים מאוד מעניינים, לכל אחד יש צד, אבל בסופו של דבר מעניין גם מה השכיחות שלהם.

<אורה לילנטל: תראה, לגבי השאלה הממוקדת שלך, כמה דיירים ישנם שהם מוגנים או בשכירות מעל 25 שנה – קשה לי לענות לך על השאלה הזו כי אני לא מכירה כמה קיימת סיטואציה כזו.

אבישי ברוורמן: האם אני צריך לפנות לממ"מ?

אבישי ברוורמן: איזה גוף יכול לתת לי תשובה על זה?

אבישי ברוורמן: חשוב לדעת את זה.

<אורה לילנטל: למיטב ידיעתי, מתוך פניות שעשינו בשלבים שכבר פיצלנו דברים, למשל את פירי השיגור, את פירי השילוח, היו בודדים.

דולב: אבל צריך להבין שפירי השילוח הם אזורים נקודתיים של כ-100 מטר ששם מכניסים את המכונות שחופרות.

דולב: זאת אומרת, את מדברת במצטבר על כמה מאות מטרים מתוך פרויקט של 14 קילומטרים ולכן זה בוודאי לא יהיה מקרה אחד או שניים.

אבישי ברוורמן: זה ברור אבל מעניין אותי כמה זה.

אבישי ברוורמן: מישהו יכול לעשות איזה סקר קל?

אבישי ברוורמן: ממי אני אבקש?

אבישי ברוורמן: מעניין אותי רק לדעת את השכיחות.

<אתי בנדלר: נראה לי שזה סקר רציני, זה לא סקר קל לבדוק דבר כזה.

אבישי ברוורמן: אין בעירית תל אביב את האינפורמציה הזאת?

אבישי ברוורמן: יש פה מישהו מעיריית תל אביב?

<אתי בנדלר: יש לכם מידע לגבי אומדן מספר הבעלים בכלל, במשמעותם הרחבה, שתצטרכו לפנות אליהם במהלך ביצוע הפרויקט?

<אורה לילנטל: יש לנו הערכה של סדר גודל.

אבישי ברוורמן: תני לנו.

<אורה לילנטל: סדר גודל בתת הקרקע, מדובר על משהו כמו 6,000 אולי.

דולב: היא מדברת על הקו הראשון של הרשת.

<אורה לילנטל: בקו האדום, ואם יש צורך אני אפתח את הגליל הזה שהבאתי כדי שבאמת תתרשמו.

<אורה לילנטל: אתי יכולה לתת לכם הרצאה על זה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש, אם אפשר עד הישיבה הבאה שמישהו ייתן לי מידע כמה בקו האדום, הערכה, כמה בקו אחרי האדום – הירוק וכו' – כדי שנבין גם את השכיחות.

אבישי ברוורמן: אני בטוח שאני יכול לבדוק, מישהו יודע את הדברים האלה פחות או יותר, יש איזה מידע.

אבישי ברוורמן: בעיריית תל אביב לא יודעים כמה שוכרים?

אבישי ברוורמן: אין מידע כזה במדינת ישראל כמה יש שוכרים לטווח אורך ודיירים מוגנים?

<אורה לילנטל: קשה לי להאמין, קשה לכמת, זה לא מקובל.

<אתי בנדלר: לא רק תל אביב.

אבישי ברוורמן: אני מסתכל כרגע, הסיפור מתחיל בתל אביב.

אבישי ברוורמן: אני אומר פרה-פרה, בואו נראה בתל אביב.

דולב: זה בדיוק העניין, הגישה הזו מבוססת על התפיסה שיש מערכת יחסים חוזית בין הבעלים לבין השוכר.

דולב: בעלים שיש לו הסכם עם שוכר לא פתאום יאשר איזושהי כניסה בלי שהוא דיבר עם הבן אדם שיש לו חוזה אתו.

דולב: ולכן במובן הזה הנושא הזה מוסדר ברמה החוזית ולכן גם, בגלל שהוא ברמה החוזית, קשה לאגד את כל המידע הזה.

אבישי ברוורמן: והפוך?

אבישי ברוורמן: אם אתה הולך לשוכר והשוכר אומר: יאללה, תעשה את זה, ובעל הבית לא רוצה?

דולב: אז אני לא נכנס, אני הולך למנהל.

אבישי ברוורמן: אתה הולך מהצד השני.

<אתי בנדלר: לא, זה לא שהוא לא נכנס, הוא צריך לקבל הרשאה מהמנהל להיכנס.

דולב: אני הולך למנהל.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני הייתי שמח לקבל קצת עובדות כדי לדעת, אם מישהו מכם יכול לעזור לנו רק להבין כי הנושא הזה ימשיך לעלות על הפרק.

אבישי ברוורמן: גב' חבס, בבקשה.

<דבי סנדיק-חבס: מתוך 13 דיירים שיש לנו 4 מוגנים והם מאוד ישמחו לקבל את הזכויות שאתם מעניקים להם כי על פי החוק הזכויות שלהם מצטמצמות לשני אלמנטים בלבד: דמי שכירות מוגנים על פי החוק שיש להם תוספת שנתית על פי החוק ותקופת שכירות בלתי מוגבלת, נקודה.

<רון צין: יש להם זכות למגורים.

<דבי סנדיק-חבס: אתם נותנים להם זכויות במקרקעין שלא שייכים להם.

<דודי קופל: אנחנו לא נותנים להם זכויות.

<דבי סנדיק-חבס: הרשות להביע דעה בקשר לזכויות היא זכות במקרקעין ותיזהרו בבקשה.

<דבי סנדיק-חבס: אני כבעלת בית שמתוך 16 שהיו בבניין, שהוצאנו אותם במשך השנים בקושי רב ועדיין נלחמים אתי, אני מבקשת: אל תתנו להם זכויות שהם לא חלמו עליהן, שלא היו שלהם.

אבישי ברוורמן: אתם לוקחים את זה בחשבון?

אבישי ברוורמן: אתם רוצים להתייחס?

אבישי ברוורמן: אני רוצה להתקדם.

<נועה סרברו: הזכויות של דייר מוגן בעצם הן זכויות קודם כל של חזקה ושימוש במקרקעין.

<נועה סרברו: מעבר לזה יש את המגבלות שהחוק קובע של דמי השכירות והיעדר אפשרות לפנות אלא בתנאים מסוימים.

אבישי ברוורמן: ולכן?

אבישי ברוורמן: את לא מסכימה עם גב' חבס?

אבישי ברוורמן: לא הבנתי מה שאת אומרת.

אבישי ברוורמן: גב' חבס אמרה טיעון כאן, האם את מסכימה או לא מסכימה אתה?

<נועה סרברו: לא, אני אומרת שאנחנו מכירים במסגרת ההגדרה של בעל מקרקעין גם בשוכר, גם בדייר מוגן – שהוא בעצם שוכר משודרג - - -

אבישי ברוורמן: את לא עונה על השאלה, כבר דיברנו על זה.

אבישי ברוורמן: אני לא מבין.

אבישי ברוורמן: יש פה מישהו שיכול לתת לי תשובה?

<חנה פרנקל: אנחנו לא מסכימים בגלל שאנחנו לא מקנים פה זכות, אנחנו פשוט לא פוגעים בזכות בסיסית שלו ליהנות ולהשתמש במושכר.

<רון צין: צריך לראות למה הכוונה.

אבישי ברוורמן: יערה, מילה אחרונה ואתי.

אבישי ברוורמן: אני קצת לא מקבל פה תשובות.

<יערה למברגר: נטען פה שאנחנו נותנים זכות קניינית נוספת לדייר מוגן – אנחנו לא נותנים זכות קניינית, זה בטוח, בטוח שאנחנו לא נותנים זכות קניינית.

אבישי ברוורמן: זה מה שאמרה גב' חבס, שנתתם לו זכות נוספת מעבר למה שיש לו.

<חנה פרנקל: רק לא פוגעים במה שיש.

<יערה למברגר: אבל אנחנו כן נותנים מעמד מסוים לדייר מוגן ועושים איזון בינו לבין בעל המקרקעין, כמו שראינו שעשו גם בחוק התקשורת ואנחנו חושבים שזה ראוי.

<חנה פרנקל: כדי לא לפגוע במה שיש לו.

אבישי ברוורמן: אתי, מה את מציעה?

<אתי בנדלר: אני אומר לך מה התלבטות שלי, אדוני, כי ככל שמדובר בביצוע פעולות במקרקעין הרי בעצם מדובר כאן בעיקר בהפרעה לשימוש במקרקעין ולכן הסכמתו של מי שעושה את השימוש לאורך זמן היא ההסכמה הרלוונטית.

אבישי ברוורמן: נכון, כי הוא המופרע.

<אתי בנדלר: אני רוצה לוודא – ואת זה אני צריכה לבדוק, למשל בסעיף 14ז ובסעיפים אחרים שמדברים על פיצויים כתוצאה מגרימת נזק למקרקעין – מי יהיה זכאי, לוודא שההסכמה הזאת נוגעת רק לעצם הכניסה למקרקעין ולא מעבר לכך.

<יערה למברגר: זו היתה כוונתנו.

אבישי ברוורמן: יפה, אז זה ירשם לפרוטוקול כדי שיהיה ברור שבמקרה כזה כל הפיצויים הולכים לבעל הבית.

<אתי בנדלר: אני לא נכנסת כרגע למי, ייתכן שחלק לכאן וחלק לאחר, אינני יודעת.

אבישי ברוורמן: זה יהיה בסעיפים הבאים, אנחנו נדון בנושאים האלה.

אבישי ברוורמן: כן, אדוני.

<יוסי אוחנה: אדוני היושב-ראש, יש לי הערה לסוגיה הזאת שלא קשורה אלינו כמרכז שלטון מקומי, הגב' פה צודקת.

<יוסי אוחנה: בדרך כלל כששוכר שוכר נכס הוא גם מתחייב לא לבצע בו שינויים.

<יוסי אוחנה: לעניין דייר מוגן ולעניין הפגיעה בנושא השכירות אפשר לעשות הבחנה בין מי ששוכר את הקרקע מרמ"י – מינהל מקרקעי ישראל – ומי שלצורך העניין הוא דייר מוגן, שהוא שוכר מאדם פרטי.

<יוסי אוחנה: אם אני שוכר את הנכס מאדם פרטי אין נפקות להסכמה שלי לתת למישהו שיעשה שינוי במקרקעין כי ממילא לא ניתן לי המנדט הזה מלכתחילה, גם התחייבתי שלא אבצע שינוי במקרקעין.

<יוסי אוחנה: אין לזה נפקות משפטית.

<יוסי אוחנה: תעשו הבחנה.

<יוסי אוחנה: בדרך כלל חכירה לדורות, בשונה מדייר מוגן, היא מול רמ"י, מול המינהל, אז אני מניח ששם יוכלו למצוא פתרון כמוסדות- - -

אבישי ברוורמן: אתה בעצם טוען שצריך להפריד.

אבישי ברוורמן: ברגע שיש בעל בית פרטי אתה טוען שאין לתת לדייר המוגן או לשוכר לטווח ארוך את הבכורה כאן.

<יוסי אוחנה: נכון.

<יוסי אוחנה: בהתאם להצעת החוק, המקרים שיש שוכר מעל 25 שנה בשוק הפרטי הם לא שכיחים, אם קיימים בכלל.

<יוסי אוחנה: אני לא מניח שיש מישהו שמשכיר מראש ל-25 שנים אלא אם כן הוא שוכר מהמינהל או מקק"ל, ואז אפשר למצוא פתרון כי היא ממילא היא בעלת הקרקע ויש לה אינטרס - - -

אבישי ברוורמן: הפרטי זה רק דייר מוגן.

<יוסי אוחנה: יפה, רק דייר מוגן.

אבישי ברוורמן: תודה שהבהרת את זה.

אבישי ברוורמן: רבותי, אם כך אנחנו רק בפרשת הדיירים המוגנים.

<יוסי אוחנה: אנחנו מחכים לפרק שלנו, יש לנו לא מעט הערות.

<אתי בנדלר: אתה מדבר על הפקעת מקרקעין, על רכישת מקרקעין.

<יוסי אוחנה: אם אנחנו כבר מדברים, גם לעניין הוועדה שמשמשת כערכאת ערעור - - -

<דודי קופל: עוד לא הגענו לשם.

אבישי ברוורמן: עוד לא הגענו, דבר-דבר.

אבישי ברוורמן: רבותי, עד עכשיו הדבר היחיד שנשאר לנו כאן זה בעצם נושא הדייר המוגן וההערה של עו"ד אוחנה שאומר שאם אדם פרטי פועל בנושא הזה אז צריך לתת לו דווקא את זכות הקדימה ולא לשוכר.

<ימית קליין: רק הערה קצרה.

<ימית קליין: לגבי הדייר המוגן, צריך להבין גם שיש לו זכויות מכוח חוקים אחרים שאפשר להקיש, לדוגמה דייר מוגן יכול לחתום על בקשה להיתר בניה לפי תקנות התכנון והבנייה והוא לא צריך את ההסכמה של הבעלים.

<ימית קליין: זאת אומרת, הטענה שכאילו דייר מוגן פה הוא שוכר רגיל היא בהחלט לא נכונה.

<ימית קליין: יש חוק הגנת הדייר שקובע, לשאלתכם, גם הפיצויים המתחלקים כשאתה מפנה אותו, זה הולך לפי 66% או 33% - - -

אבישי ברוורמן: אל תבלבלי אותי, השאלה מה את אומרת לי בצורה פשוטה.

<ימית קליין: אני אומרת שאני לא מסכימה עם עמדתו של חברי, אני חושבת שהוא צודק שצריך להבחין בין מי ששוכר מרמ"י, שזה חכירה לדורות, שזה באמת נכון שזה מקרה ברור ומבוהק כי זה נשאר בחכירה ולא בבעלות, אבל לעומת זאת, דייר מוגן זו מערכת דינים שהיא שונה לחלוטין, ולכן אני כן חושבת שמעמדו הוא שווה למעמד של חוכר לדורות.

אבישי ברוורמן: דייר מוגן – את שלמה לגמרי עם ההצעה?

<ימית קליין: כן, עם עמדת המדינה.

אבישי ברוורמן: שלדייר מוגן במקרה הזה יש את זכות הראשונים על בעל הבית.

<ימית קליין: נכון, אני מקישה גם מחוק התכנון הבנייה והתקנות שלו שקובעות שדייר מוגן יכול לחתום על בקשת להיתר.

<אתי בנדלר: לבי עם בעלי הבית אבל אני חושבת שהמדינה צודקת בנושא הזה כיוון שהובהר שלא מדובר במתן זכויות מהותיות, לרבות לא זכויות לפיצויים בעניין הזה.

<אתי בנדלר: מדובר בסך הכול מי ייתן את ההסכמה לכניסה למקרקעין לצורך ביצוע הפעולות.

<יוסי אוחנה: אבל ממי נפשך שעכשיו – הרי לדייר מוגן יש גם זכות בהורשה בנסבות מסוימות, אין חולק שהזכות של דייר מוגן ברמה קניינית מסוימת גבוהה יותר משוכר רגיל.

<יוסי אוחנה: נניח עכשיו שיש ויכוח, יש דייר מוגן, הדייר המוגן נפטר מן העולם, יש ויכוח עם היורשים שלו אם הם זכאים להיכנס לנעליו, לא זכאים להיכנס לנעליו - - -

<ימית קליין: אין זכות ירושה בחוק הגנת הדייר, אתה יכול לקנות, זו לא זכות ירושה.

<דבי סנדיק-חבס: יש, בפירוש יש.

<יוסי אוחנה: ברור, אבל אם הוא מוכיח שהוא גר בנכס - - -

<קריאות: - - -

אבישי ברוורמן: דה פקטו יש, לא דה יורה אבל דה פקטו יש.

<דודי קופל: תמיד יכולות להיות שאלות על הזכויות, זה נכון לכל דבר.

<יוסי אוחנה: נכון, אבל ממה נפשך?

<יוסי אוחנה: הדייר המוגן נפטר, עכשיו יש מחלוקת אם היורשים שלו או צאצאיו או מי שגר איתו יכול להמשיך את הזכות של דייר מוגן או לא.

<יוסי אוחנה: הם מגיעים, אומרים לו: תשמע, בוא תחתום שאנחנו רוצים להתקין פה מתקן, הוא מתעמת עם בעל הנכס, הוא חותם לה.

<יוסי אוחנה: היא צודקת, הזכות של דייר מוגן היא – אבל יש פה בעיה, לטעמי יש פה איזו בעיה.

<ימית קליין: אז אני אומרת, אם אתה מכיר בזה שיש זכות לאלה שאחריו לא מכוח ירושה, להפך, הם צריכים להוכיח - - -

<יערה למברגר: זה מכוח מגורים.

<ימית קליין: בדיוק, זה מכוח מגורים נטו.

<יוסי אוחנה: נכון, יש להם נסיבות, מגורים משותפים, נכון.

<ימית קליין: אז להפך, הוא מחזק את הטענה שלו.

<קריאות: - - -

אבישי ברוורמן: רגע, חבר'ה, אם צועקים ביחד אף אחד לא שומע ממילא.

אבישי ברוורמן: קטונו להבין את כל השיקולים המשפטיים, הנקודה היחידה פה שאני מבין מעו"ד בנדלר – ששנינו מאוד זכויות הפרט והדברים האלה – אבל במקרה הזה היא אומרת: כואב קצת הלב אבל המדינה צודקת.

<אתי בנדלר: כן, לבי גם עם הדיירים המוגנים.

<אתי בנדלר: אדוני צריך להכריע לצורך מתן הרשאת כניסה, אישור כניסה, את מי להעדיף.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שהמקרים האלה של הקונפליקט לא יהיו רבים.

<יוסי אוחנה: על זה כתב שלום עליכם ב"מוטל בן פייסי החזן": "אשרי – יתום אני".

אבישי ברוורמן: איזה סופר גדול היה שלום עליכם, אף אחד כבר לא זוכר אותו.

<אתי בנדלר: כמו בבדיחה הידועה, הרב אמר: "זה צודק וזה צודק – לך תתנצר".

<אתי בנדלר: יש לזה כל מיני ורסיות.

<לאה ורון: אבישי, אתה מאשר את 14ג?

<לאה ורון: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר את סעיף 14ג וממשיך הלאה.

<דודי קופל: "ועדה לעניין פעולות חיזוק מורכבות 14ד.

<דודי קופל: (א) מוקמת בזה ועדה לעניין פעולות חיזוק מורכבות (בסימן זה – הוועדה) שאלו חבריה: (1) עובד המדינה הכשיר להיות שופט של בית משפט שלום, שימנה שר המשפטים והוא יהיה יושב ראש הוועדה; (2) המנהל או עובד מדינה בכיר בעל ידע בתחום הקמה או הפעלה של מסילות ברזל שמינה השר מקרב עובדי משרדו; (3) שמאי מקרקעין ששמו כלול ברשימת השמאים המכריעים לפי הוראות סעיף 202ג לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965, שימנה יושב ראש מועצת שמאי המקרקעין.

<דודי קופל: (ב) הוועדה תדון ותכריע בבקשה של מקים או מפעיל לבצע פעולות חיזוק מורכבות לפי סעיף 14ז.

<דודי קופל: (ג) מי שממנה חבר בוועדה ימנה לו ממלא מקום אחד או יותר בהתאם להוראות סעיף קטן (א)(1) עד (3), לפי העניין.

<דודי קופל: " עכשיו נוסיף הוראה: "הודעה על מינוי חברי הוועדה תפורסם ברשומות ובאתר המשרד.

<דודי קופל: (ד) שר המשפטים יקבע הוראות בדבר דרכי פעולתה וסדרי דיוניה של הוועדה; הוועדה תקבע את סדרי דיוניה ונוהלי עבודתה, ככל שאלה לא נקבעו בחוק זה או בתקנות לפיו.

<דודי קופל: (ה) אין בהגשת עתירה" – אני מוסיף כאן את המילה "מינהלית" – לבית המשפט לעניינים מינהליים על החלטת הוועדה כדי לעכב את החלטתה, אלא אם בית המשפט הורה על כך." כאן בעצם הסעיף מייסד את הפורום שיכריע בבקשות של המקים או המפעיל לעניין פעולות חיזוק מורכבות, שאלה פעולות, כפי שאמרנו קודם, שמצריכות פינוי של אדם מביתו.

<דודי קופל: בעוד יתר הפעולות ידונו בפני המנהל, מאחר שכאן זה פינוי אדם מביתו יש כאן פורום יותר משמעותי.

אבישי ברוורמן: הגיוני.

אבישי ברוורמן: יש הערות בנושא?

<יוסי אוחנה: זה לעניין הוועדה?

<יוסי אוחנה: אנחנו מבקשים שיהיה גם נציג של הרשות המקומית בוועדה.

<יוסי אוחנה: זה בוועדה לעניין ההפקעות?

<דודי קופל: לא, אנחנו לא בהפקעות.

<אתי בנדלר: אתה חוזר בך מההערה?

<יוסי אוחנה: כן.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר.

אבישי ברוורמן: סעיף 14ה – "התנגדות לכניסה למקרקעין בפעולות קלות".

<דודי קופל: "התנגדות לכניסה למקרקעין בפעולות קלות 14ה.

<דודי קופל: (א) ניתנה לבעל מקרקעין הודעה על כוונה להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולה קלה, רשאי הוא להגיש למנהל, בתוך 30 ימים ממועד מתן ההודעה כאמור, התנגדות לכניסה למקרקעין (בסעיף זה- התנגדות).

<דודי קופל: (ב) המנהל ישלח למקים או למפעיל, לפי העניין, העתק של התנגדות בעל מקרקעין שהוגשה לו לפי סעיף קטן (א), בסמוך להגשתה.

<דודי קופל: (ג) המנהל רשאי, לאחר שנתן למקים או למפעיל, לפי העניין, ולבעל המקרקעין, הזדמנות להשמיע את עמדותיהם בכתב או בעל פה" – "בכתב או בעל פה" נוסף על פני הנוסח – "לקבל את ההתנגדות, כולה או חלקה, לדחותה או להתנות את הכניסה למקרקעין בתנאים, והכל בשים לב לקיומן של חלופות סבירות לביצוע הפעולה, לרבות לעניין מיקום ביצוע הפעולה ומועד ביצועה, ובהתחשב בנזק אשר עלול להיגרם בשל הפעולה או בשל אי-ביצועה.

<דודי קופל: (ד) המנהל ייתן את החלטתו המנומקת לפי סעיף קטן (ג), בתוך 21 ימים מתום התקופה להגשת ההתנגדות, או בתוך 21 ימים מיום שהתקיים דיון בהתנגדות ככל שהתקיים, לפי המאוחר, ובלבד שההחלטה תינתן לא יאוחר מ- 30 ימים מתום התקופה להגשת התנגדות, וישלח אותה לבעל המקרקעין ולמקים או למפעיל, לפי העניין.

<דודי קופל: "

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: מילות הסבר ואם יש התייחסות.

<דודי קופל: כאן אנחנו מדברים על הפרוצדורה לעניין פעולות קלות.

<דודי קופל: מאחר שכאמור הפעולות האלה הן פעולות פחות פולשניות צריך התנגדות אקטיבית מצד בעל המקרקעין כדי למנוע מהמקים או המפעיל להיכנס למקרקעין.

<דודי קופל: במידה שהוגשה התנגדות כזאת מפורטת כאן הפרוצדורה של הדיון בפני המנהל, כולל לוחות הזמנים להגשת ההתנגדות ולוחות הזמנים לקבלת ההחלטה בהתנגדות שהוגשה.

<דודי קופל: בסעיף מאוחר יותר אנחנו נראה שיש גם אפשרות לבצע הארכת מועדים ואנחנו נגיע לך.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: יש הערות?

<נועה סרברו: אנחנו רק מבקשים להוסיף עוד סעיף קטן בסעיף הזה ובסעיף הבא – זה פשוט תיקון נוסח כי זה הופיע בסעיף אחר בהמשך – שיאמר שאין בהגשת עתירה מינהלית על החלטת המנהל כדי לעכב את השימוש בסמכות לפי החלטת המנהל, אלא אם כן הורה בית משפט אחרת.

אבישי ברוורמן: מקובל עליך, עו"ד קופל?

<דודי קופל: בהחלט.

<יערה למברגר: זה היה ב14יא, בסעיף הערעור, העברנו את זה פשוט בגלל שינויים בסעיפי העתירה.

<יערה למברגר: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אם כך, אני מאשר.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לסעיף 14ו - "בקשה לקבלת הרשאה לכניסה למקרקעין".

<דודי קופל: "בקשה לקבלת הרשאה לכניסה למקרקעין 14ו.

<דודי קופל: (א) ניתנה לבעל מקרקעין הודעה בדבר כוונה להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולה משמעותית, ובעל המקרקעין לא הודיע למקים או למפעיל, לפי העניין, על הסכמתו לכניסה למקרקעין, או שהודיע על התנגדותו לכניסה כאמור, בתוך 30 ימים ממועד מתן ההודעה, רשאים מקים או מפעיל, לפי העניין, לפנות למנהל בבקשה לקבל הרשאה לכניסה למקרקעין לצורך ביצוע הפעולה (בסעיף זה - בקשת הרשאה לכניסה למקרקעין).

<דודי קופל: (ב) מקים או מפעיל שפנה למנהל בבקשת הרשאה לכניסה למקרקעין (בסעיף זה- מבקש), ימסור לבעל המקרקעין העתק מהבקשה כאמור.

<דודי קופל: (ג) המנהל רשאי, לאחר שנתן למבקש ולבעל המקרקעין הזדמנות להשמיע את עמדותיהם בכתב או בעל פה, לקבל בקשת הרשאה לכניסה למקרקעין, לדחותה או להתנותה בתנאים, והכל בשים לב לחלופות סבירות לביצוע הפעולה המנויה בבקשה, לרבות לעניין מיקום ביצוע הפעולה ומועד ביצועה, ובהתחשב בנזק אשר עלול להיגרם בשל הפעולה או בשל אי-ביצועה,.

<דודי קופל: (ד) המנהל ייתן את החלטתו המנומקת לפי סעיף קטן (ג), בתוך 21 ימים מיום הגשת בקשת הרשאה לכניסה למקרקעין לפי סעיף קטן (א), או בתוך 21 ימים מיום שהתקיים דיון בבקשה כאמור ככל שהתקיים, לפי המאוחר, ובלבד שההחלטה תינתן לא יאוחר מ- 30 יום מיום הגשת בקשת ההרשאה לכניסה למקרקעין, וישלח אותה לבעל המקרקעין ולמקים או למפעיל, לפי העניין.

<דודי קופל: " גם כאן נוסיף את אותו סעיף שנועה ציינה קודם.

אבישי ברוורמן: מספר מילות הסבר והתייחסות, בבקשה.

<דודי קופל: כאן מדובר על פעולות משמעותיות, שהן פעולות יותר פולשניות.

<דודי קופל: בדומה לסעיף הקודם גם כאן יש את הפרוצדורה שמאפשרת כניסה למקרקעין.

<דודי קופל: השינוי המשמעותי ביותר הוא שאין צורך בהתנגדות אקטיבית של בעל המקרקעין.

<דודי קופל: אם בעל המקרקעין לא הסכים באופן מפורש לכניסה למקרקעין אז יש צורך לבוא למנהל ולבקש אישור.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: יש מישהו רוצה להתייחס?

אבישי ברוורמן: לא.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לסעיף 14ז – "פעולת חיזוק מורכבת", בבקשה.

<דודי קופל: "פעולת חיזוק מורכבת 14ז.

<דודי קופל: (א) מקים או מפעיל אשר מבקש לבצע פעולת חיזוק מורכבת, יבקש את הסכמתו של בעל המקרקעין להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולת חיזוק מורכבת; בבקשה כאמור יפורטו הפעולות שביצוען מתבקש, העיתוי המשוער לתחילת ביצוע הפעולה ומשך הזמן המשוער שבו לא ניתן יהיה לעשות שימוש במבנה או בחלק ממנו ותצורף לה חוות דעת הנדסית בדבר פעולות החיזוק הדרושות ומשכן" – וכאן יש שינוי בנוסח – "והצעה לפיצויים ולשיכון חלוף שלדעת המקים או המפעיל כאמור ראוי להעניק לבעל המקרקעין.

<דודי קופל: "

<אתי בנדלר: אני רוצה להבין את "משך הזמן המשוער", תכף אנחנו נחזור לזה.

אבישי ברוורמן: נמשיך את הקריאה קודם.

<דודי קופל: "(ב) התבקשה הסכמתו של בעל המקרקעין כאמור בסעיף קטן (א), ולא הודיע בעל המקרקעין בתוך 30 ימים ממועד הבקשה על הסכמתו לכניסה למקרקעין, או שהודיע על התנגדותו לכניסה כאמור, רשאי המקים או המפעיל, לפי העניין, לפנות לוועדה בבקשה לקבל הרשאה לכניסה למקרקעין לצורך ביצוע פעולת החיזוק המורכבת (בסעיף זה – הבקשה).

<דודי קופל: (ג) מקים או מפעיל שהגיש בקשה, ימסור לבעל המקרקעין העתק מהבקשה, בצירוף הודעה כי הוא רשאי להגיש לוועדה את התנגדותו לבקשה תוך 30 ימים" – ולא 21.

אבישי ברוורמן: במקום 21 – 30 ימים.

<דודי קופל: "(ד) הוגשה הבקשה לוועדה, תקיים הוועדה, בתוך 40 ימים" – ולא 30 – "דיון בבקשה, אליו יוזמנו המקים או המפעיל ובעל המקרקעין; הוועדה תמסור למבקש ולבעל המקרקעין את החלטתה בתוך 21 ימים ממועד הדיון.

<דודי קופל: "

אבישי ברוורמן: נשאר 21 כאן?

אבישי ברוורמן: לא 30?

<דודי קופל: כן, נשאר 21.

<דודי קופל: "(ה) הוועדה רשאית, לקבל בקשה, לדחותה או להתנותה בתנאים, בשים לב לחלופות סבירות לביצוע הפעולה המנויה בבקשה, לרבות לעניין מיקום ביצוע הפעולה ומועד ביצועה, ובהתחשב בנזק אשר עלול להיגרם בשל הפעולה או בשל אי-ביצועה, ובלבד שלא תאשר את הבקשה אלא אם שוכנעה כי קיים צורך לבצע פעולת חיזוק מורכבת לשם הגנה על חיי אדם או מניעת נזק משמעותי לרכוש.

<דודי קופל: (ו) החליטה הוועדה לקבל את הבקשה, תקבע בהחלטתה גם את תקופת הפינוי, שלא תעלה על 9 חודשים, ואת שיעור הפיצויים לו יהיה זכאי בעל המקרקעין לפי סעיף קטן (ז); הוועדה רשאית להאריך את תקופת הפינוי בתקופות נוספות שלא יעלו על 9 חדשים במצטבר, על פי בקשת המבקש, אם ראתה שיש הצדקה לכך מחמת מורכבות פעולות החיזוק או מטעמים מיוחדים אחרים שיירשמו.

<דודי קופל: " – כאן תוספת: "על החלטת הוועדה להאריך את תקופת הפינוי - - -

<אתי בנדלר: לא רק על החלטה, על בקשה לפי סעיף קטן זה - "על בקשה והחלטה לפי סעיף קטן זה".

<דודי קופל: "והחלטה לפי סעיף יחולו הוראות סעיפים קטנים (ג) עד (ה), בשינויים המחויבים.

<דודי קופל: (ז) הפיצויים בגין פינוי מקרקעין לפי סעיף זה יחושבו לפי פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943 וחוק לתיקון דיני הרכישה לצרכי ציבור, תשכ"ד-1964; לעניין זה יראו זאת כחישוב פיצויים במקרה של הפקעה זמנית של זכויות חזקה ושימוש, והכל בשינויים המחויבים; ואולם לא יפונה בית מגורים אלא לאחר שהועמד שיכון חלוף סביר לבעל המקרקעין שהתגורר בבית במועד החלטת הוועדה, או, אם רצה בעל המקרקעין האמור בכך, לאחר ששולמו לו או לזכותו פיצויים כדי השגת שיכון חלוף סביר.

<דודי קופל: " אני מבקש להוסיף את (ח): "(ח) לא תבוצע פעולת חיזוק מורכבת במקרקעין המוחזקים בידי מערכת הביטחון, אלא לאחר שניתן לכך אישור מראש של הגוף המוסמך לכך על פי דין לגבי אותו מקום.

<דודי קופל: "

<לאה ורון: אחד מהשניים – או שאתם ממציאים לוועדה נוסח או שאתם קוראים את הנוסח יותר לאט.

אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר, כשאנחנו נגמור את כל החוקים את תדברי קצת יותר לאט.

<יערה למברגר: תיקון הבהרה קטן ב-(ד): "הוגשה הבקשה לוועדה, תקיים הוועדה, בתוך 40 ימים מיום הגשת הבקשה כאמור בסעיף קטן (ג)".

<יערה למברגר: שיהיה ברור 40 ימים מיום הגשת הבקשה.

<דודי קופל: "מיום הגשת הבקשה" זה מספיק.

<אתי בנדלר: אני רק מבקשת להבין את עניין התוספת שהוספת "הזמן המשוער".

<אתי בנדלר: בוא נגיד שהוא נותן על סמך זה שהבטיחו לו, או בבקשה שפנו אליו לקבל את הסכמתו, הצהירו שהזמן המשוער לביצוע העבודה הוא 7 ימים והוא נתן את הסכמתו בין היתר על סמך הזמן הזה, עכשיו תגידו: אבל זה היה משוער, לא היתה כאן החלטה, בפועל אנחנו צריכים עוד שבוע, ועוד שבועיים ועוד שלושה.

<אתי בנדלר: לא ברור לי אם הבקשה להארכה מתייחסת לנושא הזה.

<אתי בנדלר: אני מאוד לא אוהבת את המילה "משוער", "משוער" זה נדמה לנו, נראה לנו, אנחנו מעריכים.

<אתי בנדלר: כשמבקשים הסכמה לביצוע הפעולות במקרקעין של אחרים, בעל המקרקעין צריך לדעת לכמה זמן נכנסים למקרקעיו.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: האם זה guesstimate, estimate, מה זה?

אבישי ברוורמן: עו"ד קנקה, בבקשה.

<ענבל קנקה: הסוגיה של הסעיף הזה מדברת למעשה על פעולות חיזוק מורכבות שנועדו למעשה לשמור גם על חיי אדם, המשמעות שלהן היא ביצוע חיזוקים.

<ענבל קנקה: כמובן שכאשר מגדירים ומתכוונים מראש לאותו זמן משוער, גם אם מדובר על שבוע, שבועיים, חודש, או אפילו מספר שעות מוגדר, כיוון שמדובר בפעולות מורכבות ולעיתים כשאנחנו נכנסים לתוך השטח ולביצוע העבודות מסתבר שצריך לבצע פעולה זו אחרת או להביא מתקן כזה ואחר כדי לבצע את אותן פעולות, לפעמים יש שינויים בשטח.

<ענבל קנקה: כל הפעולות, כאשר הן מתבצעות בחצרים של אדם, מתבצעות בתיאום עמו, גם כשאנחנו מתקבלים את ההסכמה שלו מראש, כדי לשמור גם על הרכוש שלו וגם כדי לוודא שלא נכנסים לאותו מקום אנשים שאין בהם צורך.

<ענבל קנקה: ולכן, הקביעה מראש שמדובר בזמן משוער, כדי שלא תגביל את אופן ביצוע העבודות בהמשך, אני חושבת שהיא הכרחית לאופן ביצוע העבודות.

<אתי בנדלר: כשתהיה כאן הוראה שכל סטייה מחייבת תיאום עם בעל המקרקעין אז יכול להיות שתפיסי את דעתי אבל זה לא מופיע כאן בשום מקום.

<אתי בנדלר: זה שאתם מתנהגים בשטח בצורה ראויה ועורכים הידברות עם בעלי המקרקעין זה בוודאי ירשם לזכותכם אבל אנחנו מדברים כרגע על קביעת נורמות מחייבות בחוק.

אבישי ברוורמן: מה שאני מבקש, כמו שאומרים לא מכס המשפט, איך אתם תעשו את הדבר הזה שלפעמים ה-guesstimate הוא מצוין אבל אם באמת היתה פה טעות באומדן רציני, או אפילו משמעותית, ואתם תגדירו מה - - -

<אתי בנדלר: לא, בכלל, אני לא מבינה מה זה "זמן משוער".

<אתי בנדלר: הם אומרים: אנחנו הולכים לעשות פעולות כאלה וכאלה, גם זה יכול להיות משוער ויסתבר אחר כך שיש סטייה מזה – משחקים כאן בכאילו?

אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר, הבנת את הבעיה, מה הפתרון שאת מציעה?

<יערה למברגר: אולי במקום לדבר על משוער נדבר על טווח.

<יערה למברגר: הם יבואו לבעל המקרקעין עם טווח זמנים והוא ידע מראש שזה טווח, זה ינוע בין "איקס" ל"וואי", הוא יודע את הטווח.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת שבמקרה הזה מתחמים את זה.

<יוסי אוחנה: לא שהם יגידו לו 10 חודשים כשהם יכולים לעשות את העבודה בחודש.

<יערה למברגר: אז הוא לא יסכים, זו הצעה, יש לנו אינטרסים שהוא יסכים.

אבישי ברוורמן: יש לנו שתי אפשרויות: דבר אחד, אומדן משוער – זה היה.

אבישי ברוורמן: דבר שני, לתחום את זה, חסם תחתון, חסם עליון.

אבישי ברוורמן: מה ההצעה השלישית?

<אתי בנדלר: אבל זה אותו דבר, משך הזמן זה אותו דבר.

<אתי בנדלר: עד 10 ימים זה כבר - - -

<ימית קליין: אבל הוא מראש יודע את מה שאת אומרת, שהוא צפוי גם לזמן ארוך יותר.

<אתי בנדלר: אני צריכה לדעת את נקודת המקסימום לצורך העניין.

<אתי בנדלר: כשאת אומרת משך זמן, אף אחד לא יכעס אם זה ייקח פחות.

אבישי ברוורמן: עו"ד קנקה, מה הפתרון?

<ענבל קנקה: לוועדה יש סמכות גם לפי סעיף קטן (ה) לקבל בקשה, לדחות אותה או להתנותה בתנאים.

<ענבל קנקה: אני מצעה שלוועדה גם תהיה סמכות להאריך את משך הביצוע וכמובן בהסתמך על פניות פנים שהוא תקבל.

<אתי בנדלר: הוא נתן את הסכמתו בהתחשב בכך שנאמר לו שהפעולות יבוצעו במשך שבוע.

<ענבל קנקה: נכון, ואם יש צורך להאריך אותן והוא לא מוכן לאותה הארכה אז הוא יכול לגשת שוב לוועדה.

<אתי בנדלר: אבל אם הנוסח יהיה כפי שהוצע כאן – בערך שבוע, משערים שזה יהיה שבוע - - -

אבישי ברוורמן: ופתאום זה חודשיים.

<אתי בנדלר: אז הוא נתן מראש, אם הוא היה יודע שזה יהיה מעבר לשבוע הוא היה נערך אחרת לעניין הזאת.

<ענבל קנקה: בכל מקרה אבל הוא מקבל דיור חלוף.

<לאה ורון: הם יכולים לומר "שלא יעלה על"?

<אתי בנדלר: מקסימום.

<ענבל קנקה: הבעיה היא שלעיתים יש מקרים שבאמצע העבודות מתגלה תשתית מסוימת או אתר עתיקות למשל.

<אתי בנדלר: אוקיי, אז תתאמו אתו והלאה.

<ענבל קנקה: נכון, אז הרעיון הוא ללכת לוועדה ולקבל את האישור שלה.

<דודי קופל: אנחנו יכולים לוותר כאן על המילה "משוער".

<אתי בנדלר: מוותרים על המילה "משוער", גמרנו.

<אתי בנדלר: זה הוסף פשוט אחרי הדיונים של אתמול.

אבישי ברוורמן: אין "משוער", דודי קופל, אתה כל כך חכם, תודה.

אבישי ברוורמן: אין "משוער", גמרנו.

אבישי ברוורמן: אם כך, אני רואה שכולם שותקים אז שתיקה כהסכמה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר.

אבישי ברוורמן: אנחנו מתקדמים לסעיף 14ח – "כניסה למקרקעין לצורך ביצוע פעולה דחופה".

אבישי ברוורמן: עו"ד קופל, בבקשה.

<דודי קופל: "כניסה למקרקעין לצורך ביצוע פעולה דחופה 14ח.

<דודי קופל: (א) על אף האמור בסעיפים 14ב עד 14ו, מקים מסילת ברזל או מפעיל מסילת ברזל יהיו רשאים להיכנס למקרקעין לצורך ביצוע פעולה המנויה בסעיף 14ב(א)(1) עד (10) אף אם לא התקיימו התנאים לפי סימן זה, כולם או חלקם, בהתקיים שניים אלה: (1) מקים מסילת הברזל או מפעיל מסילת הברזל, לפי העניין, מצאו כי קיים צורך דחוף לביצוע פעולה במקרקעין והפעולה חיונית לשם מניעת סכנה מיידית למסילת ברזל, לסביבתה, להליכי ההקמה או הבניה של המסילה, לשלום הציבור או לבריאותו (בסעיף זה - פעולה דחופה); (2) מקים מסילת הברזל או מפעיל מסילת הברזל, לפי העניין, דיווחו לבעל המקרקעין ולמנהל על כניסתם למקרקעין, בהקדם האפשרי בנסיבות העניין, והמנהל נתן לבעל המקרקעין הזדמנות לטעון את טענותיו בכתב או בעל פה בהקדם האפשרי לאחר הכניסה למקרקעין, ולא יאוחר מ- 72 שעות מתחילת ביצוע הפעולה הדחופה.

<דודי קופל: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) - (1) לא תבוצע פעולה דחופה במקרקעין לפי סעיף זה לפרק זמן העולה על 96 שעות, אלא באישור המנהל; (2) לא תבוצע כניסה למקרקעין המוחזקים בידי מערכת הביטחון לצורך ביצוע פעולה דחופה, אלא לאחר שניתן לכך אישור מראש של הגוף המוסמך לכך על פי דין לגבי אותו מקום.

<דודי קופל: (ג) המנהל רשאי, ביוזמתו או לפי פניית בעל מקרקעין, להורות בכל עת על הפסקה של פעולה דחופה לפי סעיף זה או להגביל את פרק הזמן לביצוע פעולה כאמור.

<דודי קופל: "

אבישי ברוורמן: עו"ד בראון, כן.

<דינה בראון: יש לי שתי הערות, הערה אחת כבר עלתה, הנושא של התיאום, כבר דשנו בו, אבל כאן יש עניין נוסף, שכאן, בגלל שזו פעולה דחופה, דוחים את העניין של ההודעות תוך 72 שעות.

<דינה בראון: יחד עם זאת, ככל שמדובר בפעולה דחופה ליד קו נפט אי אפשר לעשות את הפעולה ולדחות את ההודעה ל-72 שעות כי כבר הנזק יעשה.

אבישי ברוורמן: מה הצעת התיקון שלך?

<דינה בראון: אני הצעתי ליד העניין של הדיווח – השתמשתי במילה "תיאום", אני לא יודעת איך להגדיר תיאום אבל אני הצעתי: "תיאום עם מפעיל צנרת נפט במקום".

אבישי ברוורמן: אני אתן לכם להשיב, רשמתי לי את ההערה הזאת.

אבישי ברוורמן: יש לך עוד הערה?

<דינה בראון: יש הערה נוספת – הפעולות שניתן לעשות הן פעולות המנויות בסעיף 14ב(א)(1) עד (10).

<דינה בראון: אם אנחנו מסתכלים על הפעולות האלה לא כל הפעולות האלה הן בעלות אופי חירום, כלומר, אף אחד לא מבצע סקר קרקע מהיום להיום, אף אחד לא מקים תחנות ניטור מהיום להיום.

<דינה בראון: אז אם אנחנו מסתכלים על רשימת הפעולות בסעיף 14ב(א), להבנתנו רק סעיף (6) הוא חירום.

אבישי ברוורמן: לדעתך חלק מהם זו לא דחיפות מידית, זה לא חירום.

<דינה בראון: לדעתי רק סעיף קטן (6) הוא דחוף, שאר הסעיפים אינם נעשים באופן דחוף.

אבישי ברוורמן: תודה, עו"ד בראון.

אבישי ברוורמן: ההערה של עו"ד בראון היא שרק (6) זה באמת דחוף, היתר רגיל.

<לאה ורון: כן, תתייחסו לדחיפות של הפעולות.

אבישי ברוורמן: תתייחסו לשאלה מה זה דחוף ואחרי זה להצעת התיקון שלה.

אבישי ברוורמן: לפני כן, יש למישהו עוד הערה?

אבישי ברוורמן: ארנון, בבקשה.

<ארנון מור: במסגרת סעיף קטן (6) אני חושב שצריך להחיל את כל גורמי התשתית הקריטיים ולא רק נפט, גם פגיעה בקו חשמל יכולה להוות סכנת מוות במצב של תיקון הפרעה וצריך לתאם.

<ארנון מור: לא להודיע 72 שעות אחרי אלא לתאם ולקבל את אישור גורם התשתית.

אבישי ברוורמן: ברור, מה שטוב לנפט טוב לגז, טוב לחשמל.

אבישי ברוורמן: יש עוד הערה?

אבישי ברוורמן: עו"ד פרנקל, כן.

<חנה פרנקל: לעניין הסקרים, האם הפעולות האלה דחופות או לא – לחלוטין בעינינו הן יכולות להיות דחופות, אנחנו עוסקים במבנים, בשטח אורבני צפוף, הרבה מתחת לקרקע, ולעמים צריך סקר מידי.

אבישי ברוורמן: קיבלתי את ההערה.

<חנה פרנקל: דבר שני, שוב אנחנו כל הזמן נמשכים לסיפור תיאום התשתיות.

<חנה פרנקל: אני רוצה להגיד מה המסגרת של הצעת החוק פה.

<חנה פרנקל: הצעת החוק פה מדברת רק על כניסה למקרקעין, פגיעה בהיבט של הגנת הפרטיות והקניין במקרקעין.

<חנה פרנקל: כל תיאום התשתיות – ממה נפשך?

<חנה פרנקל: הוא מחויב, הוא מחויב מהחקיקה הרלוונטית, משפעה של חקיקה כללית.

<חנה פרנקל: הרי גם אם זה בכביש, יעלה על הדעת שלא נתאם?

<חנה פרנקל: צינור נפט או קו חשמל לא נמצא במקרקעין, במה שעוסק החוק הזה, ודאי וודאי שנתאם.

<חנה פרנקל: חלק נכבד מהעבודה של נת"ע היום, וגם אם זה בעצם מתורגם לחסמים בפועל שגוזלים זמן, זה תיאומים.

<חנה פרנקל: הם מחויבים מהמציאות.

<חנה פרנקל: אנחנו לא עוסקים פה בתיאומים, ודאי שנעשה את זה, בין אם זה יום, בין אם זו פעולה דחופה או בהולה.

<חנה פרנקל: זה נובע מהחקיקה הרלוונטית של חשמל.

דולב: אבל זה לא מהכובע של הבעלות על הקרקע, אלא מהכובע שהתשתית עוברת שם.

דולב: זה כבר מוסדר.

<חנה פרנקל: בדיוק וזה לא רק במקרקעין.

<אתי בנדלר: בכל מקרה נאמר שתשובה לשאלה הזו של תיאום עם תשתיות תינתן בצורה ברורה בישיבה הבאה.

אבישי ברוורמן: יהיה פה סעיף כל כך ברור לתיאום, לא יהיו אי הבנות.

אבישי ברוורמן: כן, גברתי.

<רקפת תיבי: כמובן שאני מצטרפת להערות האחרות שחברת חשמל וקצא"א אמרו.

אבישי ברוורמן: מה שגז ומה שחשמל זה גם מים.

<רקפת תיבי: אבל אני רוצה להעיר הערה קטנה.

<רקפת תיבי: כל הזמן מדברים על תשתית קווית, אבל לחברת "מקורות", כמו גם תאגידי מים, כמו גם בעלויות פרטיות, יש הרבה מאוד מתקנים שצמודים מאוד ונמצאים לא רק בתחום המקרקעין המושפע אלא ממש בזכות הדרך של המסילה לאורך השנים בגלל העתקות של כל מיני תשתיות.

<רקפת תיבי: להיכנס לחצרות של מתקני מים – ואני עושה הבחנה בין מתקן מים לבין קו מים – אם יש פעולה דחופה זה ברור משני הצדדים שהיא צריכה להתבצע.

<רקפת תיבי: אבל לא סביר בעינינו שהרכבת תיכנס לתוך חצר של מתקן תשתית – יש שם חומרים מסוכנים, הידראוליקה, חיבורי חשמל – לא רק ללא תיאום, ללא ליווי של איש מקצוע מטעם התשתית.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: מילה אחרונה, עו"ד פרנקל, ולאחר מכן אני אתן לנציגי הממשלה.

<חנה פרנקל: את כל כך צודקת שלא מזמן חתמנו עם "מקורות" על הסכם להזזת קו מרכזי שלה ב-21 מיליון ש"ח.

<חנה פרנקל: זה כל כך ברור, מה זה קשור אבל להצעת החוק הזאת?

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: עו"ד קופל, עו"ד למברגר, מי רוצה להתייחס?

<יערה למברגר: אני רק רוצה להזכיר שאנחנו נמצאים בסעיף של פעולה דחופה, שאני מבינה מצד אחד את הצורך בתיאום אבל צריך להבין שפעולה דחופה יכולה גם להציל חיי אדם.

<יערה למברגר: העובדים למשל נמצאים במנהרה תקועים, אנחנו צריכים להציל אותם.

<יערה למברגר: אז אני לא מזלזלת בפגיעה בצנרת נפט אבל יש לפעמים מקרים דחופים שונים.

אבישי ברוורמן: תודה.

<אתי בנדלר: הערה קטנה, 14ח(א)(2), "לטעון את טענותיו בהקדם האפשרי בכתב ובעל פה" כמו ששונה קודם.

<דודי קופל: הקראתי את זה כך.

אבישי ברוורמן: הוא הקריא את זה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לסעיף הבא, 14ט.

אבישי ברוורמן: אני רק מודיע לכם, ב-13:00 אני מסיים את הישיבה הזאת.

אבישי ברוורמן: סעיף 14ח – "שימוש בכוח סביר".

<דודי קופל: "שימוש בכוח סביר 14ט.

<דודי קופל: (א) ביקש מקים או מפעיל להיכנס למקרקעין והתקיימו התנאים הנדרשים לפי סימן זה לשם כניסתו כאמור, או ביקש מקים או מפעיל לבצע את החלטת הוועדה ,וסירב אדם להרשות כניסה או לאפשר את ביצוע החלטת הוועדה כאמור, לפי העניין, רשאי עובד המשרד שהוסמך לפי סעיף קטן (ב) להיכנס למקרקעין ולעשות שימוש בכוח סביר לשם כך, אם מצא כי הדבר נדרש לשם ביצוע הפעולות לפי סימן זה, ובלבד שהזהיר את המחזיק כי בכוונתו לעשות כן, ובלבד שלא יהיה בשימוש בכוח כדי לגרום חבלה לאותו אדם; ואולם לא ייכנס לבית מגורים תוך שימוש בכוח סביר אלא על-פי צו של בית משפט.

<דודי קופל: "

<אתי בנדלר: סליחה, זה "לא ייכנס לבית מגורים" – כאן לא צריכים את התוספת הזאת של שימוש בכוח סביר.

<דודי קופל: בסדר.

אבישי ברוורמן: רבותי, נמחק.

<לאה ורון: אז נמחקות המילים "תוך שימוש בכוח סביר".

אבישי ברוורמן: רבותי, "ואולם לא ייכנס לבית מגורים", מחיקת בנדלר - "תוך שימוש בכוח סביר".

אבישי ברוורמן: הלאה.

<אתי בנדלר: צו של בית משפט הוא לצורך הכניסה לבית מגורים.

<דודי קופל: "(ב) השר רשאי להסמיך, מבין עובדי המשרד, עובדים שמתקיימים לגביהם התנאים כמפורט להלן, שיהיו רשאים להשתמש בכוח סביר לשם כניסה למקרקעין לצורך ביצוע הפעולות כאמור בסעיף קטן (א):" כאן יש שינויים על פני הנוסח אז אני אשתדל להקריא אותם לאט: "(1) משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטי העובד, כי היא אינה מתנגדת למינויו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי; (2) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים; (3) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיף זה כפי שהורה השר, בהסכמת השר לביטחון הפנים.

<דודי קופל: (ג) עובד המשרד לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה: (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו" – וכאן תוספת – "ולובש מדים בצבע ובצורה שהורה השר לעניין זה, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה; (2) יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.

<דודי קופל: (ד) מקים או מפעיל, לפי העניין, רשאי להתלוות לעובד המשרד בעת כניסתו למקרקעין לשם הפעלת סמכויותיו לפי סעיף 14ב.

<דודי קופל: "

<אתי בנדלר: אתה רוצה להקריא את סעיף (ה)?

<דודי קופל: לא, (ה) אנחנו לא מקריאים.

<אתי בנדלר: זה במקום שם, אוקיי.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני רק רוצה להבין, אנחנו מקימים כאן איזו משטרת זוטא של תחבורה, כן?

<יוסי אוחנה: מיליציה.

אבישי ברוורמן: לי הלוא יש כבוד למשטרת ישראל, וכבר אמרתי את זה בדיונים הקודמים שהיו פה, שמשאבים אין להם ולכן אין להם גם יכולת אכיפה.

אבישי ברוורמן: הם מזמן כבר בחלק מהדברים לצערי לא רלוונטיים ועצוב לי.

אבישי ברוורמן: אם קצת היתה להם אונקיה של גיבוי ממה שיש לצה"ל, אז אולי באמת כבר היו יותר משאבים, היו משפרים את האיכות.

אבישי ברוורמן: לכן אני מבין את זה.

אבישי ברוורמן: אותו דבר היה לנו עם האופניים החשמליים, הדרך היחידה, אמרתי, היא שיעבירו את זה לעיריות, לעיריות יש פקחים והפקחים, כמו שנותנים דוחות חניה, יעשו את זה.

אבישי ברוורמן: במשטרה אי אפשר לעשות את זה.

<יוסי אוחנה: אז מי שנושא שבתפקיד הזה צריך להיות ללא עבר פלילי.

<יוסי אוחנה: הבנתי שהם השמיטו את סעיף קטן (1) המקורי.

<יערה למברגר: לא, לא השמטנו, הוספנו אותו בסעיף נוסף עם נוסח חזק יותר.

<דודי קופל: לא, החמרנו אותו.

<יוסי אוחנה: סעיף (1) המקורי הוא לא טוב, מי שאתה נותן לו אפשרות שימוש בכוח סביר וצריך להסמיך אותו – שיהיה בלי עבר פלילי.

<יערה למברגר: תיקנו את זה.

אבישי ברוורמן: עו"ד אוחנה, זה תוקן.

אבישי ברוורמן: רבותי, הערות לגבי משטרת זוטא של התחבורה?

אבישי ברוורמן: עו"ד למברגר.

<יערה למברגר: רציתי לשאול על התיקון שנעשה על הכניסה לבית מגורים.

<יערה למברגר: במחשבה שניה, אם האדם מסכים אפשר להיכנס לבית מגורים, זה יכול להשתמע פה שבכל מקרה אין הרשאה.

<אתי בנדלר: איפה זה?

<יערה למברגר: בסיפה של (א): "ואולם לא ייכנס לבית מגורים" כתבנו "תוך שימוש בכוח סביר" כי זה הסעיף - - -

אבישי ברוורמן: יכנס או בהסכמה או בצו בית משפט, בלשון בני אדם.

<ימית קליין: "בכוח סביר" לא רלוונטי.

<יערה למברגר: אז שיהיה ברור.

<אתי בנדלר: "וסירב" – הרי תקראי את הרישה, מדובר על זה שבעל המקרקעין מסרב.

<יערה למברגר: בואו נשאיר את האפשרות שהוועדה תחליט אחר כך אם נרצה לשנות בניסוח.

אבישי ברוורמן: בניסוח אם צריך איזו הסכמה זה יכנס.

אבישי ברוורמן: קיבלנו, יערה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אם כך, אנחנו מאשרים את החוקים לגבי משטרת הזוטא של התחבורה.

אבישי ברוורמן: אישרתי.

אבישי ברוורמן: הלאה.

<אתי בנדלר: זה להקים משטרה ולתת לה הרשאה לשימוש בכוח.

<לאה ורון: אבל הוא סביר.

אבישי ברוורמן: אין לי ברירה, מכיוון שבישראל המשטרה כל כך חלשה, אין לה כוח אדם, אין לה כלום, יכולים לתת לה - - -

<יוסי אוחנה: יש לי הצעה לשם לכוח החדש – הנוטרים.

<אתי בנדלר: זה כבר תפוס.

אבישי ברוורמן: הבעיה שאנחנו לא יכולים לחזור אחורה, למרות שרוב הציבור לא יודע שהיה דבר כזה נוטרים.

<לאה ורון: למה הכוונה "כוח סביר" אבל?

<ימית קליין: "כוח סביר" זה הגדרה של בית המשפט העליון לגבי השב"כ שיכול להשתמש בכוח סביר.

<דודי קופל: את סעיף קטן (ה) לא הקראנו, אנחנו נבקש בשלב הזה לא להצביע עליו, בישיבה הבאה.

אבישי ברוורמן: תודה, אז סעיף קטן (ה) ירד מהפרק כרגע.

אבישי ברוורמן: אנחנו מגיעים לסעיף 14י.

אבישי ברוורמן: אנחנו סיימנו את 14ט, על (ה) לא הצבענו.

<אתי בנדלר: לא, הוא לא הוקרא בכלל.

<אתי בנדלר: אתם רוצים לבדוק אם יש בו צורך?

<דודי קופל: כן.

אבישי ברוורמן: אנחנו בסעיף 14י – "מניעת נזק, תיקונו ותשלום פיצויים".

אבישי ברוורמן: עו"ד קופל, בבקשה.

<דודי קופל: "מניעת נזק, תיקונו ותשלום פיצויים 14י.

<דודי קופל: (א) מקים או מפעיל שנכנס למקרקעין בהתאם להוראות סימן זה, יימנע עד כמה שהדבר ניתן מגרימת נזק ויחזיר את המקרקעין, בהקדם האפשרי לאחר סיום ביצוע הפעולה, למצב שהיו בו אילולא בוצעה בהם הפעולה כאמור.

<דודי קופל: (ב) נגרם נזק כתוצאה מביצוע פעולה כאמור בסעיף קטן (א), יתקן המקים או מפעיל, לפי העניין, על חשבונו, את הנזק או ישלם למי שנגרם לו הנזק (בסעיף זה- ניזוק) פיצויים בשל הנזק שנגרם, והכל בהקדם האפשרי.

<דודי קופל: (ג) דרש ניזוק ממקים מסילת ברזל או ממפעיל מסילת ברזל פיצויים בשל נזק כאמור בסעיף זה, והחליט מקים או מפעיל כאמור לדחות דרישה זו, כולה או חלקה, ימסור לניזוק הודעה מנומקת על כך בכתב, בתוך 60 ימים מיום שקיבל מהניזוק את כל המידע הנדרש לצורך קבלת החלטה לגבי דרישת הפיצוי, וישלם לו, בתוך 30 ימים ממועד ההחלטה, את הסכום שאינו שנוי במחלוקת.

<דודי קופל: "

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, במקום 45 – 30 יום.

<דודי קופל: נכון.

<חנה פרנקל: רק טכנית , להוריד את ה"מסילת ברזל" ברישה.

אבישי ברוורמן: רק רגע, בואו נגמור לקרוא את זה.

<דודי קופל: "(ד) דרישה לפיצויים לפי סעיף זה, מחלוקת לגבי סכום הפיצויים המגיעים לניזוק או הגשת תובענה בעניין זה, לא יהוו עילה לעיכוב הכניסה למקרקעין או לביצוע פעולות בהם, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

<דודי קופל: (ה) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכויותיו של הניזוק על פי כל דין.

<דודי קופל: "

אבישי ברוורמן: מילות הסבר קצרות והתייחסות.

<דודי קופל: יש פה עניין עקרוני שאחרי שכבר נכנס המקים או המפעיל למקרקעין יש כאן הוראה שאומרת שעליו להימנע עד כמה שניתן מגרימת נזק ולהשיב את המצב לקדמותו עד כמה שהדבר אפשרי לאחר ביצוע הפעולה.

<יערה למברגר: זה עקרונות לגבי הפיצויים ולא הדרך.

אבישי ברוורמן: תודה, עו"ד למברגר.

אבישי ברוורמן: עו"ד בנדלר, יש לך הערה?

<אתי בנדלר: כל הערותי, אדוני, הוטעמו בסעיפים.

אבישי ברוורמן: מה שיש לנו כאן זה תהליך מאוד בריא, שלפני שמגיעים לוועדה הוועדה נותנת את הערותיה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: רבותי, אם כך אני מאשר את סעיף 14י.

אבישי ברוורמן: אנחנו עוברים לזכות הערעור בסעיף 14יא.

<דודי קופל: הסעיף הזה בעצם הפך למיותר ואין צורך.

אבישי ברוורמן: אז 14יא הלך לעולמו.

<יערה למברגר: נמחק אותו.

<יערה למברגר: אני רק אסביר, נושא העתירה יהיה בהמשך בתיקון עקיף לחוק בית משפט לעניינים מינהליים.

אבישי ברוורמן: חבר'ה, כל השיחות המשפטיות האלה, יש להן היסטוריה לפעמים של עשרות שנים, במקרה הזה מספר שנים.

<יערה למברגר: כן.

<יערה למברגר: וסעיף קטן (ב) הוטמע בסעיפים הקודמים, מה שאמרתי קודם שהעברנו.

אבישי ברוורמן: תודה, אז סעיף 14יא ירד ואנחנו ב14יב- "פרסום סקרים".

<דודי קופל: "פרסום סקרים 14יב.

<דודי קופל: המשרד, הרשות הממשלתית למים ולביוב והמשרד להגנת הסביבה יפרסמו באתרי האינטרנט שלהם הפניות לסקר ולהוראות שפורסמו בהתאם להוראות פסקאות (2)(ב), (3) ו- (4) להגדרה "מקרקעין מושפעים" שבסעיף 14א, לפי העניין; אי פרסום כאמור בסעיף זה לא יפגע בהיותם של מקרקעין בגדר מקרקעין מושפעים.

<דודי קופל: " בהגדרה "מקרקעין מושפעים" יש הוראות שנוגעות לפרסום סקרים שנתנו הרשויות השונות.

<דודי קופל: שם נאמר שמי שצריך לפרסם את אותן הוראות זה הגוף שניתנה לו אותה הוראה וכאן הוספנו, על פי בקשתה של עו"ד בנדלר, שגם הרשויות יתנו את ההפניות לאותם מקומות באתר האינטרנט.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: אני מאשר את פרסום הסקרים.

אבישי ברוורמן: תמשיך, יש לך 10 דקות, תעלה הילוך.

אבישי ברוורמן: סעיף 14יג – "תקנות".

<דודי קופל: "תקנות 14יב.

<דודי קופל: השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סימן זה, ובכלל זה בעניינים אלה: (1) מתן הודעה על כוונה להיכנס למקרקעין לפי סעיף 14ג(א)(1), ובכלל זה פרטים שיש לכלול בהודעה כאמור, השפות שבהן תימסר, אופן מסירת ההודעה ופעולות שייראו בהן כמסירת הודעה; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהסכמת שר המשפטים; (2) הגשת התנגדות לכניסה למקרקעין לפי סעיף 14ה ובכלל כך הארכת המועד להגשת ההתנגדות, מטעמים מיוחדים; (3) מסירת הודעה לבעל מקרקעין לפי סעיף 14ו(ב) ו- 14ז(ג), ובכלל זה אופן מסירת ההודעה ומשלוח ההודעה או החלטה, ופעולות שייראו בהן כמסירת הודעה; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו - - -

<אתי בנדלר: אנחנו לא בדקנו את הנושא של אישור ועדת הכלכלה בנושא הזה.

<אתי בנדלר: תגמור לקרוא, תסביר את זה ואני אומר ליושב-ראש הוועדה מה ההתלבטות שיש לי.

<דודי קופל: "תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהסכמת שר המשפטים; (4) הארכת המועד למתן החלטת המנהל לפי סעיפים 14ה(ד) ו- 14ו(ד), מטעמים מיוחדים, ובכלל זה כאשר ביקש המנהל השלמת פרטים מאחד הצדדים.

<דודי קופל: ; (5)" – זה חדש – "מסירת בקשה לבעל מקרקעין לפי סעיף 14ז, ובכלל זה אופן מסירת הבקשה ופעולות שייראו בהן כמסירת בקשה; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהסכמת שר המשפטים, בהתחשב באופי הפעולה המבוקשת.

<דודי קופל: "

אבישי ברוורמן: איפה זה?

אבישי ברוורמן: הוא לא העביר לנו את זה.

<לאה ורון: אני מבקשת להשאיר את הסעיף הזה לישיבה הבאה, לעבור לסעיף הבא כדי שאנחנו נוכל להפיץ את זה למוזמנים.

<דודי קופל: אין בעיה.

<אתי בנדלר: אני לא הייתי ממליצה להתחיל את הסעיף הבא, הסעיף הבא הוא כבר בפרק חדש, חייב שיהיה רצף.

אבישי ברוורמן: הערה אחרונה של עו"ד קופל ואני אחתום את הישיבה הזאת.

<דודי קופל: גם בעקבות הערה שהעלתה עו"ד בנדלר, ואני חושב שנשלב אותה במסגרת הנוסח, היא שיקבעו תקנות דומות לעניין מסירה ותחליפי מסירה כאשר המנהל שולח את החלטתו בכל הסעיפים הרלוונטיים.

<אתי בנדלר: אז אני מציעה שלישיבה הבאה תמציאו לוועדה נוסח סופי ואנחנו גם נחשוב עד אז האם יש מקום לבקש שהתקנות האלה, כולן או חלקן, יהיו גם באישור ועדת הכלכלה כי לא מוצע את זה כרגע.

אבישי ברוורמן: אנחנו נסתכל.

אבישי ברוורמן: אני אמרתי, הגישה שלי מאוד פשוטה: בדברים עקרוניים זה חשוב שזה יבוא לוועדת הכלכלה, עומס בירוקרטי – לא בבית ספרי.

<אתי בנדלר: אכן כך.

אבישי ברוורמן: רבותי, אני מאוד מודה לכם, הישיבה נעולה.