ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 264, 2014-05-19 12:45

מיכל רוזין: אני פותחת את הדיון בתקנות התקשורת (בזק שידורים) (ועדה המייעצת) (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ד-2014.

גלעד ארדן: במסגרת הרישיונות שקיבלו בעלי הרישיון לשירותי בזק פנים ארציים נייחים - בקיצור בזק והוט - חלה עליהם החובה לתת שירות אוניברסאלי, קרי: לאפשר, באמצעות התקנת תשתיות שירות לכל מי שיבקש או יחפוץ בזה, תקשורת נייחת בכל רחבי מדינת ישראל.

מיכל רוזין: מה שלא תמיד קורה היום, לפי תלונות שמגיעות - -

גלעד ארדן: זאת בלשון המעטה.

גלעד ארדן: באופן שאינני רוצה להרחיב עליו כרגע, נוצר מצב - אני גם לא אעשה הכללות.

גלעד ארדן: הוט יותר בעייתית בעניין הזה מבזק - שלא בדיוק חיברו את כל המדינה.

גלעד ארדן: את יכולה למצוא הרבה ישובים של מגזרי המיעוטים, קיבוצים, רמת הגולן, בקעת הירדן, ערבה וכן הלאה, שלא הונחו שם תשתיות.

גלעד ארדן: היסטורית משרד התקשורת לא היה יכול, כן היה יכול.

גלעד ארדן: זה פשוט לא נאכף.

גלעד ארדן: בכנסת הקודמת השר הקודם הביא תקנות שמקימות ועדה.

גלעד ארדן: המשרד לא אכף, כי הוא כן היה יכול, לא היה יכול.

גלעד ארדן: ועדת הכלכלה אישרה תקנות והקימה ועדה.

גלעד ארדן: לוועדה הזאת הוט ובזק היו יכולות להגיש בקשות כדי לפטור אותן מחובתן לחבר את כל מדינת ישראל.

גלעד ארדן: באופן שאיננו מפתיע, הוט ובזק לא הגישו את הבקשות.

גלעד ארדן: לא משנה מה המשרד עשה או לא עשה בעניין הזה.

גלעד ארדן: עכשיו המשרד בעניין הזה פועל בקדחתנות, הוועדה מתכנסת והוגשו הבקשות.

גלעד ארדן: הוועדה במרחק של נגיעה מהצגת הקריטריונים, לפיהם ניתן או לא ניתן יהיה לקבל פטור מחיבור של יישוב.

גלעד ארדן: הבעיה שהתקנות עומדות לפקוע.

<בת שבע נחמיה-מיכאלי: ב-27.

גלעד ארדן: ב-27 לחודש הזה.

מיכל רוזין: לא הבנתי למה היה צריך את זה ל-3 שנים.

מיכל רוזין: למה שלא תהיה ועדה קבועה?

<דנה נויפלד: זאת הייתה ההחלטה של ועדת הכלכלה דאז.

מיכל רוזין: להאריך ב-3 שנים?

גלעד ארדן: לעשות את זה זמני.

מיכל רוזין: עכשיו אין סיבה.

גלעד ארדן: אני יכול לדמיין למה.

גלעד ארדן: הוועדה רצתה שהמשרד יחזור אליה כדי להגיד מה הוא עשה.

<אתי בנדלר: מה הוא עשה ובאיזה - -

<לאה ורון: 13 יום לפני הפקיעה של התקנות הקודמות, כי אנחנו אז מפנים את כל השולחן ושמים מיד את התקנות האלו.

גלעד ארדן: זה טוב, כי - -

מיכל רוזין: אם אתה אומר שהוועדה יושבת ועוד רגע יש את הקריטריונים לבחינת הבקשות, למה צריך 3 שנים?

גלעד ארדן: אנחנו רוצים להפוך את זה לוועדה קבועה.

<אתי בנדלר: את התקנות להפוך לתקנות קבועות.

מיכל רוזין: אם זה בא לוועדת כלכלה לאישור.

<אתי בנדלר: הסמכות לפטור או להגביל מתן שירותי בזק נתונה לשר.

גלעד ארדן: זה לא רק לישוב שלם, זה יכול להיות גם לבית אחד שנבנה בערבה, כשיש חלופה לא נייחת אלא אחרת שאפשר להעמיד לו.

גלעד ארדן: אין היגיון לכפות עלות מטורפת שתושת בסוף על כל המנויים.

מיכל רוזין: האם הקריטריונים אמורים לבוא לאישור ועדת הכלכלה?

<אתי בנדלר: לא.

<אתי בנדלר: סעיף 12(א), שמכוחו מותקנות התקנות, קובע שהשר יקבע בתקנות, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, את המקרים ואת התנאים שבהם רשאי בעל רישיון להפסיק, לעכב או להגביל פעולות בזק שהוא מבצע בשירותי בזק שהוא נותן.

<אתי בנדלר: התקנות האלו אינן קובעות באופן ישיר את המקרים ואת התנאים שבהם לא יינתנו שירותי בזק או יוגבלו או יעוכבו השירותים.

<אתי בנדלר: התקנות האלו מאפשרות הקמת ועדה שתמליץ בפני השר לתת או לא לתת פטור לבקשות ספציפיות.

<אתי בנדלר: הוועדה עצמה איננה מחליטה אלא ממליצה בפני השר.

<אתי בנדלר: התקנות האלו לא פרסו בפני ועדת הכלכלה את המקרים שבהם השר יחליט לאפשר אי מתן שירות או הגבלתו או עיכובו.

<אתי בנדלר: הוועדה אמרה: אנחנו מבינים שעדיין אין מכלול של מקרים ואין תמונת מצב אמיתית, משום שהחברות לא הגישו בקשות למשרד.

מיכל רוזין: לא.

מיכל רוזין: הן פשוט לא מיישמות.

מיכל רוזין: הן לא הגישו בקשות.

<אתי בנדלר: הן לא מיישמות את החוק, ולכן הוועדה אמרה: אנחנו מוכנים לאשר את זה ל-3 שנים, כדי שהמשרד ייאלץ להביא פני הוועדה תמונת מצב מה קורה עם הנושא הזה.

<אתי בנדלר: אז נראה מה יקרה הלאה.

<אתי בנדלר: לא פעם השימוש הזה בכלי של הוראת שעה נעשה לא על מנת להביא לפקיעת או לסיום המצב, אלא כדי שלוועדה יהיה כלי לעקוב אחר הנושא.

<אתי בנדלר: לוועדה יש כרגע שתי אפשרויות: או לאשר את בקשת השר as is כי ברור שצריכה להיות ועדה קבועה, כשאז לקבל את התקנות בנוסח שהוצע, דהיינו לקבוע שהתקנות תוקפן לא יהיה מוגבל ויהיו להן חיים עצמאיים.

<אתי בנדלר: כמובן שהשר תמיד יכול למסור דיווח לוועדה והוועדה יכולה למסור דיווח לשר.

<אתי בנדלר: .

גלעד ארדן: אופציה ג' אומרת שזה יאושר על בסיס התחייבות השר להגיע תוך x שבועות ולהציג את המדיניות.

<אתי בנדלר: כן, אבל זה מעבר למדיניות, אדוני השר.

<אתי בנדלר: זה כמה מקרים בפועל במשך השנה, לאיזה מקרים ניתנו פטורים, האם ניתן פטור קבוע או מוגבל בזמן.

<אתי בנדלר: הוועדה יכולה להגיד: אנחנו מעוניינים שהתקנות ימשיכו לחיות, אבל כדי שיהיה לוועדה את אותו כלי שהיה לה קודם, במקום שתוקפן יהיה ל-3 שנים תוקפן יהיה ל-5,6 שנים.

<אתי בנדלר: איך שהוועדה רוצה.

מיכל רוזין: למה המשרד רוצה 3 שנים?

<קריאה: המשרד רוצה forever.

<אתי בנדלר: Forever זה אומר - -

<לאה ורון: צריך יהיה לבוא לוועדה כדי להציג בקשות.

גלעד ארדן: המהות שאת רוצה זה דיווח על נושא שיש לו חשיבות ציבורית בפני הכנסת.

גלעד ארדן: מה שאת כאילו עכשיו הכנסת לא יוצר את התוצאה הזאת, כי אם בא לי עכשיו להיות נחמד להוט ולבזק, אני לא אבוא ויקרה מה שקרה עד היום.

גלעד ארדן: מה קרה עד היום?

גלעד ארדן: הם עשו איפה שבא להם, כאשר איפה שלא בא להם הם לא התקינו.

<אתי בנדלר: לא, אדוני, זאת לא הצעתי.

גלעד ארדן: כדי להאריך את כהונתה של ועדת הפטור המשרדית צריך יהיה לחזור לכנסת.

גלעד ארדן: לא מחייב שוועדת הפטור בכלל תעשה משהו עם הסמכות הזאת.

גלעד ארדן: כל עוד אין אפשרות לקבל פטור - אני לא שותף לתפישת משרד המשפטים והיועצות המשפטיות בעניין – אין אפשרות לאכוף את החובה.

גלעד ארדן: זאת בעיני תוצאה בלתי נסבלת.

גלעד ארדן: זאת התוצאה שלכן, אני לא אתווכח איתה.

<לאה ורון: זה גם מה שנמסר לוועדה בעבר.

גלעד ארדן: הייתי חושב שאם יש הוט ובזק, שאלה גופים מאוד עשירים וגדולים שקיבלו רישיון לרשת את המדינה, כל עוד אין להם תקנות פטור - - הם אלה שצריכים לרוץ אחרי תקנות הפטור, לא תושב נוב ברמת הגולן שרוצה שיחברו לו הוט.

גלעד ארדן: תכניסי פה חובת דיווח בתקנות על המשרד.

גלעד ארדן: את זה אני אקבל.

<אתי בנדלר: חשבנו על זה בזמנו, רק אני לא בטוחה שהסעיף המסמיך מאפשר הכנסת סעיף.

<אתי בנדלר: אם דנה ודפנה מוכנות שנכניס סעיף דיווח לתקנות ואף אחד לא יטען שזאת חריגה מסמכות, זה בוודאי יספק אותי.

גלעד ארדן: אולי רק החברות יטענו את זה.

גלעד ארדן: אף אדם רגיל לא יטען את זה.

גלעד ארדן: מה הסעיף המסמיך?

<דנה נויפלד: הסעיף המסמיך הוא סעיף רחב.

<אתי בנדלר: השר יקבע בתקנות, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, את המקרים והתנאים שבהם רשאי בעל רישיון להפסיק, לעכב או להגביל את פעולת בזק שהוא מבצע ואת שירותי בזק שהוא נותן.

<דנה נויפלד: אני לא חושבת שזו חריגה מסמכות.

<דנה נויפלד: כבר היום יש בתוך התקנות אלמנט של פרסום וכו'.

<אתי בנדלר: זה הוכנס בדיוני הוועדה בזמנו.

<דנה נויפלד: נכון.

<דנה נויפלד: באתר של המשרד יש שקיפות בעניין הזה.

<דנה נויפלד: השאלה איזה דיווח נוסף הוועדה רוצה מעבר לפרסום הזה.

גלעד ארדן: כשאני רואה את הסעיף המסמיך יש לי משהו לומר על התקנות עצמן.

גלעד ארדן: אני לא אומר אותו היום.

גלעד ארדן: החריגה מסמכות היא לא היום, היא בתקנות הקודמות.

<אתי בנדלר: מאוד התלבטנו בעניין הזה אז.

גלעד ארדן: אני אסביר פעם לא מול מיקרופון את כל השיקולים המנחים.

גלעד ארדן: אי אפשר יהיה לטעון שזאת חריגה.

גלעד ארדן: ועדת הכלכלה הסכימה שהמשרד הוא זה שיבנה את הקריטריונים ויפעל לפיהם כשהסעיף המסמיך היה אפילו יותר רחב בעניין הזה.

גלעד ארדן: אני לא רואה שום מניעה שתוסיפו פה סעיף שמחייב אחת לשנה בחובת דיווח בפני ועדת הכלכלה על המדיניות של משרד התקשורת בנושא הזה.

גלעד ארדן: אני לא חושב שצריך דיווח ברמת הבית הפרטני, אבל ברמה של ישובים אני כן חושב .

<אתי בנדלר: הרעיון הוא שהשר ימסור לוועדת כלכלה של הכנסת עד 1 בינואר כל שנה, החל משנת 2015 דין וחשבון על מספר המקרים - -

גלעד ארדן: על בעלי התשתית הנייחת שקיבלו פטור.

גלעד ארדן: בת-שבע, איך הגדרתם את זה בוועדה?

גלעד ארדן: יש הרי בקשה פרטנית ובקשה כללית.

גלעד ארדן: מדובר על דיווח על בקשות כלליות לאזור, לא תרצו לרדת לרזולוציה של - -

<לאה ורון: אני מציעה לא רק את מספר המקרים, אלא גם את רשימת היישובים או האזורים.

<בת שבע נחמיה-מיכאלי: הדיווח לוועדה מתייחס לכל בקשה.

<בת שבע נחמיה-מיכאלי: פרסום באתר המשרד מתייחס לכל בקשה שמגיעה לשר ולוועדה.

<דנה נויפלד: יש לנו כבר סעיף.

<בת שבע נחמיה-מיכאלי: סעיף 6(ב).

<דנה נויפלד: אפשר למסור את זה באופן מרוכז לוועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: ועדת הכלכלה לא צריכה דיווח על בית.

גלעד ארדן: נגיד שיש יישוב שהוא מחובר ויש בית אחד שלא.

גלעד ארדן: זה לא מעניין.

גלעד ארדן: הם הגדירו בקשות כלליות.

<דנה נויפלד: מה שהוועדה רוצה אפשר, תגידו מה אתם רוצים.

<לאה ורון: את מספר המקרים והיישובים.

גלעד ארדן: המקרים האלה שעוסקים ביישובים, לא שעוסקים בבית פרטני.

<לאה ורון: אפשר גם למסור לוועדה את מספר הבתים הפרטניים שלא חוברו.

<לאה ורון: רק מספר, לא שם.

<אתי בנדלר: את מספר הבקשות שאישר, את התנאים לאישור.

<אתי בנדלר: מדובר באלה שהוא נתן להם פטור מוחלט, באלה שהוא נתן להם רק עיכוב, באלה שהוא נתן להם - -

<לאה ורון: את הנימוקים לא?

<אתי בנדלר: אני לא יודעת, שהשר יגיד.

<לאה ורון: אתה רוצה גם לפרט את הנימוקים לוועדה לשאלה למה לא ניתנו?

<לאה ורון: כי זה כרוך בעלות כספית של כך וכך.

<דנה נויפלד: יש החלטה פרטנית לכל אחד.

גלעד ארדן: זה ספר.

גלעד ארדן: אנחנו נציג את המדיניות הכללית ואת שמות היישובים.

גלעד ארדן: אם הוועדה תרצה לשאול אחר כך שאלות פרטניות, בסדר גמור.

<אתי בנדלר: אני לא יודעת איך זה ייכנס לנוסח התקנות, אבל באופן כללי זה יהיה כך: השר ימסור לוועדת הכלכלה של הכנסת עד 1 בינואר כל שנה, החל משנת 2015, דין וחשבון על מספר הבקשות שאישר והתנאים לאישור במהלך השנה הקודמת, כלומר פטור, הגבלה או עיכוב, ואת המדיניות ששימשה בסיס להחלטותיו.

מיכל רוזין: משרד התקשורת, מקובל עליכם?

<דנה נויפלד: אולי נעשה עד 1 במארס, כי אנחנו צריכים - -

<אתי בנדלר: אין בעיה, עד 1 במארס בכל שנה.

<דנה נויפלד: מתייחס לשנה שקדמה לה.

<אתי בנדלר: המתייחס לשנה שקדמה על מספר וגומר.

<אתי בנדלר: בכפוף להוספת התקנה הזאת הוועדה מאשרת את התקנות המוצעות, שעניינן ביטול ההוראה הקובעת.

<אתי בנדלר: תקנה 8 אומרת שתחילתן של תקנות אלו 30 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה) ותוקפן לשלוש שנים.

<אתי בנדלר: מה שמציע המשרד כאן זה למחוק את המילים "ותוקפן לשלוש שנים" ולשנות את שם התקנות שבשמן מופיעה המילה "הוראת שעה".

<דנה נויפלד: שזה לא יהיה הוראת שעה אלא הוראות קבועות.

מיכל רוזין: אני מעלה את זה לאישור.

מיכל רוזין: מי בעד?

מיכל רוזין: מי נגד?

מיכל רוזין: חבר הכנסת נחמן שי מצביע במקום איציק שמולי.

מיכל רוזין: בעד – פה אחד

מיכל רוזין: נמנעים –אין