ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 178, 2014-05-13 11:30

דוד רותם: אני פותח את הישיבה.

<שירן ברזילי-גלוטר: עצרנו בחלק של המרשם אתמול.

<שירן ברזילי-גלוטר: במה שאלעזר פרסם היום זה בעמ' 3.

<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו רוצים לתקן את סעיף 7ג.

<שירן ברזילי-גלוטר: "בסעיף 7ג לחוק העיקרי, אחרי "פרק ו'1" יבוא "רישום במרשם חייבים משתמטים לפי הוראות פרק ו'2".

<שירן ברזילי-גלוטר: אני אסביר בקצרה.

אברהם מיכאלי: דודו, אתה פיטרת את היועצים המשפטיים?

דוד רותם: לא, הם יגיעו תיכף.

דוד רותם: הם מאחרים, מה אני אעשה?

דוד רותם: אני רוצה אבל להתחיל.

<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 7ג מדבר למעשה על חזקה לגבי יכולת החייב.

<שירן ברזילי-גלוטר: החייב צריך להוכיח את מידת היכולת שלו לפרוע את החוב ולהציג את המידע.

<שירן ברזילי-גלוטר: אם הוא לא מרים את הנטל רואים אותו כבעל יכולת המשתמט מתשלום חובות לצורך הליכים מסוימים.

<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו רוצים פשוט להכניס שגם לצורך רישום במרשם.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה עכשיו את תיקון סעיף 66ד רבתי (ה).

דוד רותם: אני רואה שתיקנו את זה ל-10,000 שקל.

<שירן ברזילי-גלוטר: כן.

<דוד מדיוני: כן, אתמול הודענו.

דוד רותם: בסדר גמור.

<שירן ברזילי-גלוטר: תיקון סעיף 66ד רבתי (ה) קטן עוסק בביטול הגבלה.

<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הוא אומר שרשם ההוצאה לפועל רשאי להורות על ביטול הגבלה אם הוא נוכח שהחייב מקיים את צו התשלום או הוראות בינו לבין הזוכה.

<שירן ברזילי-גלוטר: מה שהיה כתוב עד עכשיו הוא שההסכם הזה בין הזוכה לבין החייב צריך להיות מאושר על-ידי רשם ההוצאה לפועל.

<שירן ברזילי-גלוטר: אותו סעיף גם היה לנו במרשם החייבים וויתרנו על אישור הרשם לצורך העניין.

<שירן ברזילי-גלוטר: מבחינתנו, זה מספיק שהזוכה והחייב מסכימים.

<שירן ברזילי-גלוטר: לכן, גם בהגבלות אנחנו מבקשים לעשות אותו תיקון.

דוד רותם: טוב.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה תיקון סעיף 66ד: "בסעיף 66(ד)(ג) המילים "שאישר רשם ההוצאה לפועל" – יימחקו".

<שירן ברזילי-גלוטר: " אני עוברת לתיקון סעיף 80 שעוסק בערעור לבית-המשפט.

<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו מקבלים פה את ההצעה של הייעוץ המשפטי של הוועדה.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה אותו וזה בעמ' 10: "בסעיף 80 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ב), במקום 69יב(א), 70(א) ו-74(א), יבוא "66ה(א)... " – שזה למעשה ההחלטה על הכניסה למרשם – "...66ז(ג) - זה ההכנסה אחרי המחיקה – "...

<שירן ברזילי-גלוטר: 66יב(א) ו-74(א); בסעיף קטן (ב1) במקום..." - כתוב פה "במקום" פעמיים - "... 69יב(א), 70(א) ו-74(א)" יבוא "69יב(א) ו-74(א)".

<שירן ברזילי-גלוטר: זה אומר למעשה שלהחלטות כניסה למרשם יש ערעור זכות.

<שירי לנג: רק לעניין הזה - מבלי לנקוט בעמדה האם הערעור צריך להיות ברשות או בזכות, אנחנו מותירים את זה לגמרי לשיקול דעתכם, אנחנו רק מבקשים להעיר שלהחלטה בהקשר הזה עשויה להיות השלכה על בתי המשפט בהיבט התקציבי ומכיוון שמספר החייבים שהולך להיות כלול במאגר הזה הולך להיות מאוד מאוד גדול.

<שירי לנג: לכן, אנחנו נעקוב אחרי יישום החוק ובמידת הצורך נבוא בדברים עם האוצר כדי לקבל את תוספת התקנים הנדרשת לבתי המשפט.

עדי קול: אנחנו בונים על זה שתדעו לעשות.

עדי קול: ידענו שתבואו.

<שירן ברזילי-גלוטר: אלעזר, עוד דבר קטן שענת הפנה את תשומת ליבי.

<שירן ברזילי-גלוטר: לא ציינו פה את סעיף 70 שלמעשה תיקנו אותו ולא ביטלנו אותו.

<שירן ברזילי-גלוטר: לכן, אנחנו כן צריכים להשאיר אותו פה.

<שירן ברזילי-גלוטר: בסדר?

אלעזר שטרן: נכון.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני כותבת לעצמי.

<שירן ברזילי-גלוטר: נעשה את זה בנוסח אחר כך.

דוד רותם: טוב.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני ממשיכה.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני עכשיו מגיעה לתיקון סעיף 7.

<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הוא נמצא בעמוד הראשון.

<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 7 מדבר למעשה על המצאת אזהרה לחייב.

<שירן ברזילי-גלוטר: בסעיף קטן (א1) שמדבר על תוכן האזהרה אנחנו מבקשים לתקן אותו.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה: " בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967, בסעיף 7 בסעיף קטן (א1), במקום הסיפה החל במילים "או לנקוט" יבוא "לרשום אותו במרשם החייבים המשתמטים כאמור בפרק ו'2 או לנקוט הליכי הבאה או מאסר לפי פרק ז'2;" אנחנו עכשיו בסעיף קטן (2) שמתקן את סעיף קטן (7) של סעיף 7 שמדבר על זה שלא יינקטו הליכים אלא אם החייב מתייצב או שהומצאה לו אזהרה בהמצאה מלאה.

<שירן ברזילי-גלוטר: "בסעיף קטן (ג) במקום המילים "או הליכי הבאה או מאסר לפי פרק ז'2" יבוא "לא יירשם חייב במרשם החייבים המשתמטים כאמור בפרק ו'2, לא יינקטו נגד חייב הליכי הבאה לפי פרק ז'2 או הליכי מאסר לפי הפרק האמור";" הכנסנו כאילו תיקון.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: מה עם השיחה הטלפונית?

<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו מגיעים.

<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף קטן (3) למעשה מדבר על הסמכות של הרשם לקבל מידע על כניסות ויציאות של חייב אם הוא סבור שהחייב נמצא בחו"ל והוא לא יכול להמציא את האזהרה.

<שירן ברזילי-גלוטר: המידע הזה לא ניתן היום בזמן אמת, ולכן מה שאנחנו מציעים בסעיף הקטן שאני אקריא עכשיו זה לקבל עדכון כשהחייב מגיע לארץ.

<שירן ברזילי-גלוטר: אז "בסעיף קטן (ו) במקום ל"מרשם האוכלוסין", יבוא "לרשות האוכלוסין וההגירה", אחרי "מידע בדבר יציאות החייב מישראל וכניסותיו לישראל" יבוא "או עדכון על כניסת החייב לישראל, אם היה החייב מחוץ לישראל בזמן המצאת המידע", ואחרי "מידע מלא או חלקי בדבר יציאות החייב מישראל וכניסותיו לישראל" יבוא "או למסור לו עדכון על כניסת החייב לישראל, אם היה החייב מחוץ לישראל בזמן המצאת המידע".

עדי קול: היה אותו דבר למאסר חייבים?

עדי קול: כשהיה רק מאסר היתה לכם את האפשרות לדעת ל- - -?

<שירן ברזילי-גלוטר: כן, זה היה.

<שירן ברזילי-גלוטר: "תיקון סעיף 7ב.

<שירן ברזילי-גלוטר: בסעיף 7ב לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (א1) יבוא: (א1) מנהל מערכת ההוצאה לפועל או רשם ההוצאה לפועל, רשאים לצוות על הגורם המפורט בטור א' בפרט (14) לתוספת השנייה למסור להם את מספרי הטלפון הנייד או הנייח של החייב, ויכול שהמידע כאמור יימסר באמצעות גורם אחר מטעם הגורם שבתוספת, המספק שירות מידע לבירור מספרי טלפון, ובלבד שלא יימסרו מספרי טלפון של חייב אשר ביקש מהגורמים האמורים כי מספרים אלה יישארו חסויים;" זו בעצם סמכות שאנחנו רוצים לתת על מנת לספק שירות טוב יותר לחייבים.

<שירן ברזילי-גלוטר: "(2) מספרי טלפון כאמור בפסקה (1) יכולים לשמש את עובדי מערכת ההוצאה לפועל לצורך יצירת קשר עם החייב כדי ליידעו על הליכי ההוצאה לפועל המתנהלים נגדו; מידע שהתקבל לפי פסקה (1) לא יימסר לזוכה;"

<קריאה: יש לנו מספר התנגדויות.

אברהם מיכאלי: תעצרי רגע פה.

אברהם מיכאלי: לא הבנתי מה ההיגיון שלכם בזה.

אברהם מיכאלי: פוחדים שזה סוד מדינה?

אברהם מיכאלי: לא הבנתי.

דוד רותם: לא, זה לא סוד למדינה אבל זה לא יכול להיות שיימסר מההוצאה לפועל טלפון של מישהו.

אברהם מיכאלי: לא הבנתי.

אברהם מיכאלי: אני כזוכה - - -

דוד רותם: אתה תחפש לך את הטלפון.

דוד רותם: תפנה אתה, תבדוק.

אברהם מיכאלי: סליחה, זה סוד הטלפון הזה?

דוד רותם: זה לא סוד, אבל הם לא צריכים להשיג לך.

דוד רותם: הם לא צריכים לברר לך את הטלפון.

אברהם מיכאלי: דודו, רגע.

אברהם מיכאלי: יש פה איזה מניעה שהזוכה יתקשר לחייב ויגיד לו: אדוני - - -

עדי קול: לא, אבל לא יספקו לו את הטלפון - זה הכול.

עדי קול: הוא יכול להתקשר.

דוד רותם: אין לי שום בעיה, שיתקשר.

דוד רותם: אני לא רוצה שההוצאה לפועל תמסור את הטלפונים.

עדי קול: היא לא יכולה לעשות דבר כזה.

דוד רותם: אני נותן להם סמכות לקבל את הטלפונים - - -

אברהם מיכאלי: זוכה יכול להתקשר לחייב ויגיד לו - - -

דוד רותם: שיתקשר כמה שהוא רוצה.

עדי קול: מתי שהוא רוצה שיתקשר ל-144.

אברהם מיכאלי: אדוני, אני לא מבין את ההיגיון בזה.

עדי קול: אנחנו לא רוצים שהרשות - - -

אברהם מיכאלי: מה זה "לא רוצים"?

אברהם מיכאלי: הרבה דברים לא רוצים.

אברהם מיכאלי: בקטע הזה אני רוצה להבין את ההיגיון.

דוד רותם: ההיגיון הוא שאני לא רוצה שההוצאה לפועל - - -

אברהם מיכאלי: דודו, זה הסבר סתמי.

דוד רותם: אני לא חושב שיש לנו סמכות.

אברהם מיכאלי: זה לגבי הטלפון, באמת.

דוד רותם: אז שאדם יברר את הטלפון של החייב שלו.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני רוצה להדגיש שמדובר פה במספרים שהם לא חסויים.

<שירן ברזילי-גלוטר: אפשר לקבל את המספר הזה באמצעות 144.

אברהם מיכאלי: חסוי גם את לא יכולה לקבל לפי מה שהקראת.

<דני וקס: אדוני, קודם כל הערה ראשונה.

<דני וקס: מדוע מספרים חסויים אי-אפשר למסור?

דוד רותם: אני לא רוצה שההוצאה לפועל יהיה פקיד שלך.

דוד רותם: הוא לא עובד שלך.

<דני וקס: מספרים חסויים אני, קודם כל, מקבל כרגע מבחינת מידע שההוצאה לפועל זכאית לקבל.

<דני וקס: זה דבר אחד.

<דני וקס: לא ברור לי העניין הזה של מספרים חסויים.

<דני וקס: ברור אם כך שכל החייבים במדינת ישראל יהפכו להיות חסויים.

<דני וקס: אני לא חושב שהמחוקק צריך לתת יד לכך - זו הערה אחת.

<דני וקס: הערה שנייה היא לגבי עניין של האם הזוכה, בא כוח הזוכה, זכאי לקבל את מספר הטלפון.

<דני וקס: בשתי הישיבות הקודמות דיברנו לגבי איזונים, דיברנו לגבי כך שמידע צריך להיות נגיש.

<דני וקס: צריך להיות נגיש גם לזוכה.

דוד רותם: תפנה ל-144 תקבל את הטלפון שלי.

קארין אלהרר: לזוכים שהם בדרך כלל הממסדיים יש מעל ומעבר משאבים.

קארין אלהרר: בדרך כלל יש להם גם עורכי דין מאוד חדים כמו האדון שמדבר כאן ובקלות יתרה הוא יכול להשיג את הטלפון, עם כל הכבוד.

דוד רותם: שישיג.

<יעל קסטן רבסקי: אדוני, אם אפשר להעיר מספר הערות לעניין הפנייה לחייבים באמצעות מכשירים סלולריים.

<יעל קסטן רבסקי: קודם כל, לא כתוב כאן בנוסח הזה ואין כל פירוט איך אפשר יהיה להבטיח שהפנייה היא רק לחייבים.

<יעל קסטן רבסקי: הרבה פעמים אנשים מעבירים אמצעים סלולריים לבני משפחה, לרבות לילדים קטינים, וצריך להבטיח את זה.

<יעל קסטן רבסקי: דבר נוסף שאנחנו צריכים לחשוב עליו הוא שיש הרבה חייבים שלא דוברים עברית אלא אמהרית, ערבית וכו', ויכול להיות שרק יהיה טלפון מההוצאה לפועל בלי שום אדם שדובר שפה אחרת זה יכול להיות מרתיע ומאיים.

<יעל קסטן רבסקי: דבר שלישי, כשאנחנו מדברים על יצירת קשר עם חייבים אנחנו רוצים להבטיח שזה לא יהיה מצב שעובדים של ההוצאה לפועל יתחילו לפעול כמו פקידי גבייה של משרדי עורכי דין שמהיכרות שלנו איתם, יצירת קשר שלהם עם חייבים היא הרבה פעמים מאוד מאיימת ומאוד מטרידה.

דוד רותם: אנשי ההוצאה לפועל לא מאיימים.

<יעל קסטן רבסקי: אני מדברת על פקידי גבייה במשרדים ואנחנו רוצים להבטיח בדיוק מה תהיה- - -

<דוד מדיוני: אנחנו לא פקידי גבייה.

דוד רותם: הם לא פקידי גבייה.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני רק רוצה לחדד את המטרה.

<שירן ברזילי-גלוטר: המטרה כאן היא באמת שירותית, היא לטובת החייב.

<שירן ברזילי-גלוטר: הרבה פעמים יצא שכשמתקשרים לחייב ומודיעים לו על ההליכים הוא מכיר, הוא יודע.

<שירן ברזילי-גלוטר: יש לו מענה אנושי.

<שירן ברזילי-גלוטר: הוא פועל להסדרת החוב שלו.

<שירן ברזילי-גלוטר: זה לחלוטין המטרה שלנו.

<יעל קסטן רבסקי: אז אנחנו נבקש בהקשר הזה שאם כבר מיידעים אז גם יידעו אותם בשיחה טלפונית על זה שהם יכולים לקבל ייעוץ משפטי ולמשל ליידע לגבי הלשכה לסיוע משפטי.

דוד רותם: ייעוץ משפטי - אתם תיידעו את כל החייבים שהם יכולים לקבל אצלכם ייעוץ משפטי.

דוד רותם: ההוצאה לפועל לא צריכה להודיע לאף אחד על ייעוץ משפטי.

<יעל קסטן רבסקי: שוב אני אגיד רק בהקשר הזה שאם מתקשרים לחייבים ואומרים להם וחייבים לא יודעים מה לעשות אז עולה השאלה אם יינתן ייעוץ על-ידי אותם פקידים ויגידו להם אתם יכולים לעשות א', ב', ג', מדובר באנשים שהם לא ממש חזקים.

<שירן ברזילי-גלוטר: לא, לא.

<שירן ברזילי-גלוטר: זה ממש לא הכוונה.

<יעל קסטן רבסקי: ואם כן, שלפחות תהיה הפנייה ויידוע ללשכה לסיוע משפטי שחייבים ידעו לאן הם יכולים לפנות בשביל לקבל סיוע.

<שירן ברזילי-גלוטר: הסעיף הבא באותו עמוד עוסק באבטחת מידע, סעיף קטן (4): "שר המשפטים יקבע הוראות לעניין פסקה (1), על מנת למנוע חשיפת כל מידע על זהות החייב בפני גורם שבתוספת או גורם מטעמו במסגרת העברת מספרי הטלפון כאמור באותו סעיף; סעיף קטן (5) אין ביידוע טלפוני על הליכי הוצאה לפועל לפי סעיף קטן זה כדי להוות המצאה לפי החוק או כדי לגרוע מחובת המצאת אזהרה לפי סעיף 7.

<שירן ברזילי-גלוטר: " הסעיף הבא אומר למעשה שסעיף קטן (ה) בטל.

<שירן ברזילי-גלוטר: זה סעיף סודיות שהפכנו אותו לסעיף נפרד.

<שירן ברזילי-גלוטר: הוא נמצא אצלכם בעמוד 10.

אלעזר שטרן: פשוט העברנו את זה מסעיף קטן בתוך הסעיף הזה להיות סעיף נפרד שקובע חובת סודיות, שיהיה ברור שזה יחול על כל החוק ולא רק במסגרת סעיף ה- - -

<שירן ברזילי-גלוטר: עמוד 10 סעיף 12.

<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הרחבנו את חובת הסודיות.

<שירן ברזילי-גלוטר: "אחרי סעיף 81ב1 יבוא: חובת סודיות 81ב2 מי שהגיע אליו מידע אליו מידע על חייב או זוכה לפי חוק זה לא יעשה בו כל שימוש ולא יגלה אותו לאחר, אלא במידה הנדרשת לביצוע הוראות חוק זה או על-פי צו של בית משפט.

<שירן ברזילי-גלוטר: "

דוד רותם: דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: אני אנסה להיות מאוד מאוד תמציתי.

דב חנין: אני, קודם כל, מתנצל שלא הייתי בדיונים הקודמים בחוק החשוב הזה בגלל אילוצים.

דב חנין: אני רוצה בקצרה להביע את עמדתי וגם מה שלא מתקבל מעמדתי יירשם כהסתייגויות.

דב חנין: אני אעשה את זה קצר.

דב חנין: אני מאוד מברך על המהלך של ביטול עונשי המאסר על החייבים.

דב חנין: אני מאוד מודאג מהמהלך של הקמת מאגר החייבים המשתמטים.

דב חנין: אני רואה בזה סכנה של רשימות שחורות מאוד מאוד בעייתיות.

דב חנין: כיוון שאני מגיע לדיון הזה ממש בישורת האחרונה אני מבין שכל הנימוקים לכל הכיוונים כבר הושמעו כאן ואני לא רוצה לחזור על דברים שנשמעו בפני הוועדה.

דב חנין: אבל אני מבקש שאם עמדתי המתנגדת למאגר, לעצם קיומו של מאגר החייבים, לא תישמע, לא תתקבל על-ידי הוועדה, שכל אחד ואחד מהסעיפים שמתייחסים למאגר החייבים, אנחנו נירשם - ואני אומר את הדברים בשמי ובשם סיעתי - כמתנגדים לאותו סעיף וזו תירשם כהסתייגות.

דב חנין: תודה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: רן, בבקשה.

<רן מלמד: רציתי לשאול האם המאגר הזה יהיה מפוקח על-ידי היחידה המתאימה במשרד המשפטים כי זה לא מופיע פה כפי שזה מופיע בחוקים אחרים, ואני חושב שזו נקודה ראשונה שצריך להביא אותה בחשבון.

<רן מלמד: דבר שני, שאלות שנוגעות למי ישתמש במאגר ונוגעות, בין השאר, לנושא של מחיקת הפרטים שדנו בהם אבל חשוב למשל להגיד.

<רן מלמד: יימחק מישהו מהמאגר אבל השם שלו כבר הוצא על-ידי חברת נתוני אשראי שתשתמש בו.

<רן מלמד: אני יודע שאנחנו עובדים כרגע עם משרד המשפטים והמפקח על הבנקים על תיקונים שהם קשורים לחוקים אחרים שבעצם יאסרו לעשות שימוש, כמו בתעודת הזהות הבנקאית, בנתונים האלה, כולל סנקציות פליליות וכספיות כבדות ביותר.

<רן מלמד: אני מציע שאם רוצים לעשות מרשם מהסוג הזה סנקציות כאלו יוטלו על מי שיעשה שימוש שלא כדין.

<רן מלמד: צריך להכניס את זה פה כבר עכשיו כסוג של בלם כי אני חושש שאחרת שהדברים לא יהיו.

<רן מלמד: נקודה נוספת, מחיקה של אדם מתוך המרשם נעשית על-פי שיקול דעתו של הרשם כפי שכתוב פה, אם הוא עומד בהסדרים.

<רן מלמד: אם יש לאדם צו תשלומים של 40 או 50 תשלומים, באיזה שלב הוא יכול לבקש את המחיקה שלו מהמאגר?

דוד רותם: מיד.

<רן מלמד: בסוף הדרך או בתחילת הדרך?

דוד רותם: בתחילת הדרך.

<רן מלמד: זה לא מצוין כאן.

דוד רותם: לא, זה כן מצוין כי כתוב שברגע שהוא עומד בתשלומים אפשר למחוק אותו.

<רן מלמד: כתוב: החייב מקיים את ההוראות של צו התשלומים, אבל לא כתוב מתי זה יהיה.

דוד רותם: אז הוא מקיים.

דוד רותם: מקיים זה ברגע שהוא התחיל לקיים.

<רן מלמד: לכן, אני חושב שצריך פה לשים את הדברים מאוד ברור.

<רן מלמד: אם אנחנו לוקחים את רוח הדברים שאתה מדבר עליהם, יושב-ראש הוועדה, ואני מקבל אותם, אני הייתי מבקש שהדברים יירשמו כתיקון בסעיף המתאים כדי שיהיה ברור.

<רן מלמד: הרי ממילא יש את הסנקציה להחזיר אותו אז אם הוא מתחיל לשלם קודם כל תוציא אותו.

<רן מלמד: זה אומר שהוא יכול גם לצאת תוך 24 שעות משם.

<דוד מדיוני: כן, אבל הסנקציה להחזיר אותו זה עוד הפעם להזמין אותו להתייצב ולטעון.

<רן מלמד: בטענה של האיזונים והבלמים אני חושב - - -

דוד רותם: זה בסדר, דב חנין ירשום על זה כהסתייגות.

<רן מלמד: אם אתם מוכנים לרשום על זה כהסתייגויות - - -

דב חנין: אני מבקש.

דב חנין: אנא, אנחנו נרשום את זה כהסתייגות אם זה לא מתקבל.

אלעזר שטרן: מעבר לנושא של המרשם עוד הסתייגות?

דב חנין: מעבר לנושא של המרשם את הערתו של רן אם היא לא תתקבל אני מבקש שהיא תירשם כהסתייגות.

<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו דיברנו על זה אתמול.

<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הוראה דומה קיימת היום גם לגבי הטלת ההגבלות וזה עניין שבשיקול דעת.

<שירן ברזילי-גלוטר: ברגע שהזוכה מבקש וה- - -

דוד רותם: זה לא ייכנס.

<רן מלמד: אבל ההגבלות הן לא פומביות כאלה כמו שאתם מכניסים למאגר.

<רן מלמד: אגב, תוך כמה זמן אתם מתחייבים להסיר אותו מהרגע שניתנה?

<שירן ברזילי-גלוטר: דיברנו גם על זה אתמול.

<שירן ברזילי-גלוטר: אמרנו שברגע שתתקבל ההחלטה תוך 24 שעות - - -

דוד רותם: אנחנו דיברנו על זה, אני לא רוצה לחזור על זה.

<יעל קסטן רבסקי: דיברו על זה שזה בנהלים.

<יעל קסטן רבסקי: מבחינתנו, זה לא מספק - ההליך.

<רן מלמד: אתם אמרתם שאתם תקבעו את זה בנהלים וזה פשוט לא מספק.

<רן מלמד: למה לא להכניס את זה כאן?

<רן מלמד: זה לא מקובל, לכן אני מנסה להעלות את זה שוב, בבקשה.

<רן מלמד: אם זה היה מקובל זה היה בסדר.

<דוד מדיוני: אפשר להגיד מילה?

דוד רותם: לא.

דוד רותם: תודה רבה לך.

דוד רותם: תמשיכי, בבקשה.

<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה עכשיו את הוספת סעיף 7ב2 שעוסק בקבלת מידע עדכני על כניסה לארץ.

<שירן ברזילי-גלוטר: זה למעשה נמצא בסוף עמוד 2 שלכם.

<שירן ברזילי-גלוטר: "סעיף 3 אחרי סעיף 7ב1 לחוק העיקרי יבוא: "מידע על כניסת חייב לארץ סעיף 7ב2 סבר רשם ההוצאה לפועל, על יסוד בקשת הזוכה, כי לא ניתן לנקוט הליכי גבייה נגד החייב מאחר שנראה שהחייב נמצא מחוץ לישראל, הוא רשאי להורות למרשם האוכלוסין למסור לו עדכון על כניסת החייב לישראל, ובלבד שחלפו 45 ימים ממועד המצאת האזהרה לחייב...", אני מוסיפה פה בהמצאה מלאה כי הכוונה היתה להקביל את זה לסעיף של קבלת מידע, "...

<שירן ברזילי-גלוטר: והחייב הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו או שרואים אותו ככזה לפי סעיפים 7ג, 67(ד), 69יא(ד) או 69יג(ד); רשם ההוצאה לפועל יהיה רשאי להודיע לזוכה אם התקבל עדכון כאמור על כניסת החייב לישראל.

<שירן ברזילי-גלוטר: " אני ממשיכה לסעיף 16, זה תיקון התוספת השנייה וזה בעמוד האחרון.

<שירן ברזילי-גלוטר: "בתוספת השנייה לחוק העיקרי, בחלק א', אחרי פרט 21 יבוא: פרט 22".

<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, אנחנו מכניסים את מערכת ההוצאה לפועל כגורם שיכול למסור מידע והמידע הוא מספר תיק ההוצאה לפועל שפתח החייב כזוכה.

<שירן ברזילי-גלוטר: הסעיף הבא אחריו זה תיקון התוספת השלישית שמדבר על גורמים שהמנהל או הרשם יכולים לצוות עליהם למסור מידע על כתובת: "בתוספת השלישית לחוק העיקרי, בפרט 3, אחרי "רשויות מקומיות" יבוא "לרבות באמצעות גוף המספק לרשות המקומית שירותי ניהול מידע".

<שירן ברזילי-גלוטר: אני ממשיכה.

<שירן ברזילי-גלוטר: תיקון פקודת המסים (גבייה) – סעיף 16.

<שירן ברזילי-גלוטר: "בפקודת המסים (גבייה), סעיף 10 – בטל".

<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו מגיעים לסעיף התחילה והוראת השעה.

דוד רותם: אתה לא מדבר.

<יחזקאל סיבק: הערות ענייניות.

דוד רותם: שמעתי כבר את כל ההערות הענייניות שלך אתמול.

<יחזקאל סיבק: אבל אדוני, אולי צריך גם מישהו שחי את החוק ביום יום.

<יחזקאל סיבק: יש פה אנשים שאף אחד מהם, אדוני, לא מתנהל מול החוק ביום יום.

<יחזקאל סיבק: זה תיאוריה על תיאוריה, אז אם אפשר כמה מילים גם בשם אלה שצריכים להפעיל את החוק.

דוד רותם: לא, לא.

דוד רותם: אתה כבר דיברת אתמול.

<יחזקאל סיבק: לא הייתי אתמול, אדוני.

<יחזקאל סיבק: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות קצרות טכניות.

דוד רותם: לא, אני צריך לגמור כי חברת הכנסת קול צריכה לצאת.

<יחזקאל סיבק: הכול בסדר.

<יחזקאל סיבק: השאלה, אדוני, אם עושים את זה כדי לעבור על החוק ולהריץ אותו או שעושים את זה כדי לנהל חוק מול ההוצאה לפועל.

מרב מיכאלי: אדוני היה צריך לבוא אתמול.

<יחזקאל סיבק: ההערות שלי הם בנושאים שעולים היום, והמטרה, חברת הכנסת מיכאלי, שיהיה חוק טוב.

<יחזקאל סיבק: לא להריץ חוק שלא שווה.

דוד רותם: בסדר, שמענו אותך.

דוד רותם: קדימה, את רוצה לגמור בבקשה?

<שירן ברזילי-גלוטר: "בכפוף להוראות סעיף קטן (ב), תחילתו של סעיף ביום ט"ז באייר התשע"ד (16 במאי 2014), (להלן – יום התחילה).

<שירן ברזילי-גלוטר: ".

<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הוראת השעה פוקעת ב-16 למאי.

<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו רוצים להחיל את הוראת החוק החל מהתאריך הזה.

<שירן ברזילי-גלוטר: לדעתי, אפשר לקבוע ביום של הפרסום, אלעזר.

אלעזר שטרן: לא, יש איזושהי בעיה.

אלעזר שטרן: כיוון שהוראת השעה פוקעת ב-15 למאי ויצביעו על החוק הזה הכי מוקדם ביום שני הקרוב ועד שיפרסמו אותו וכו' יהיה פער של מספר ימים.

אלעזר שטרן: בשביל ליצור רצף נורמטיבי צריך ליצור איזשהו - - -.

אלעזר שטרן: אפשר בניסוח הזה.

אלעזר שטרן: אני גם התייעצתי עם היועצת המשפטית של הוועדה ומבחינתה הניסוח הזה הוא בהחלט תקין.

אלעזר שטרן: אפשר לעשות גם דבר אחר ולקבוע שאם יוצאו צווים בין ביטול הוראת השעה לבין הכניסה לתוקף של ההסדר החדש הצווים האלה לא יבוצעו, צווי מאסר.

<יחזקאל סיבק: מי מוציא בכלל צווים?

<יחזקאל סיבק: אתם מדברים על תיאוריות.

דוד רותם: אז אם אנחנו מדברים על תיאוריות נמשיך לדבר על תיאוריות.

דוד רותם: רק אתה חי את החוק הזה.

דוד רותם: רק לך, אף אחד לא יודע כלום.

<יחזקאל סיבק: היושבים בחדר הזה, אדוני, אני יכול למנות על כף יד את אלה שחיים את החוק הזה.

אלעזר שטרן: עו"ד סיבק, לצורך העניין זה בכלל לא משנה אם יוצאו או לא יוצאו צווי מאסר.

אלעזר שטרן: מבחינת המבנה של החוק אתה צריך ליצור רצף נורמטיבי ולהתייחס למספר הימים האלה שיש פער.

אלעזר שטרן: אפשר בניסוח הזה, אפשר בניסוח אחר שאמרנו.

<דלית זמיר: - - - נקבע את זה בנוסח איך נעשה - - -

אלעזר שטרן: אבל העיקרון שייווצר איזשהו רצף שהמחוקק יתייחס ל - - -

<שירן ברזילי-גלוטר: "תחילתם של סעיפים 7, אב, 7ב2, 7ג, 69ד(ג) והתוספת השלישית לחוק העיקרי כנוסחם בסעיפים 1, 2, 3, 4, 5 ו-14 לחוק זה, בתום שנה מיום התחילה.

<שירן ברזילי-גלוטר: ואולם, שר המשפטים רשאי לקבוע בצו מועד אחר לתחילתם של הסעיפים האמורים שהוא לפני המועד האמור".

<שירן ברזילי-גלוטר: אומרים לי כאן שהסעיף של המרשם - אנחנו יכולים להתחיל להפעיל אותו מפברואר הקרוב ואנחנו נתקן את הנוסח בהתאם.

<דוד מדיוני: ראשון לפברואר, תודה.

<שירן ברזילי-גלוטר: "הוראת שעה בתקופה שמיום התחילה ועד תום שנתיים מהמועד האמור, יחולו הוראות סעיף 70 לחוק העיקרי, כנוסחו ערב יום התחילה על חוב מזונות שגובה המוסד לביטוח לאומי לפי חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל"ב-1972".

עדי קול: רגע, הכנסנו - - -

אלעזר שטרן: אני לא יודע, אבל האם קראנו את ה- - -?

<שירן ברזילי-גלוטר: זה מה שרציתי להגיד.

<שירן ברזילי-גלוטר: לא הקראנו את הסעיף הזה.

דוד רותם: רבותי, תודה רבה.

דוד רותם: אני רוצה להצביע על הסתייגויות של דב.

<שירן ברזילי-גלוטר: יש את הסעיף של הדיווח לוועדה שהתווסף היום.

<שירן ברזילי-גלוטר: "חובת דיווח לכנסת סעיף 66ח (א) שר המשפטים ימסור לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת אחת לשנה דין וחשבון על יישום הוראות פרק זה.

<שירן ברזילי-גלוטר: הדיווח יכלול, בין השאר, פירוט לגבי כל אלה בשנה שאליה מתייחס הדיווח: כמה בקשות לרישום חייב במרשם החייבים המשתמטים הוגשו וכמה מתוכם אושרו; פרטיהם של כמה חייבים נמחקו ממרשם החייבים המשתמטים; משך הזמן הממוצע שחלף בין הרישום לבין המחיקה; היקף הגבייה בתיקים בהם נרשם החייב במרשם החייבים המשתמטים אל מול היקף הגבייה בתיקים בהם לא נרשם החייב במרשם האמור;" - וזה יהיה בהוראת שעה.

<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף קטן (ב) אומר: "תקופת תוקפו של סעיף זה תהיה ארבע שנים מיום כניסתו לתוקף של חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 43), התשע"ד-2014.

<שירן ברזילי-גלוטר: " עוד הערה.

<שירן ברזילי-גלוטר: המרשם - ציינו שיהיה פתוח לעיון הציבור באינטרנט ובעקבות ההערה של עו"ד וקס אנחנו מוחקים את המילה "אינטרנט".

אורי מקלב: אני הייתי רוצה לבקש גם דיווח, להתייחס גם להודעות טלפוניות.

אורי מקלב: אני חושב שזה דבר חשוב מאוד.

אורי מקלב: הוא יכול להיות קריטי בנושא של המידע לאנשים בטלפונים, בהודעות טלפוניות.

אורי מקלב: אני חושב שזה יעזור מאוד.

אורי מקלב: לכן, גם דיווח בעניין הזה - האם נעשה והאם טילפנו.

<דוד מדיוני: אין בעיה.

<יעל קסטן רבסקי: וגם אם אפשר, אדוני, שיהיה גם תיעוד בתוך התיקים של אותם חייבים שאחר כך אפשר יהיה לעקוב אחרי זה מאחר וזה רק טלפוני.

<קריאה: זה יימצא רק במסגרת הדיווח השנתי - - -

מרב מיכאלי: אני רוצה לבקש משהו לפני ההסתייגויות.

מרב מיכאלי: אני רוצה להציע תיקון נוסף לחוק, אם אנחנו כבר פה עוסקות בתיקון החוק.

מרב מיכאלי: באותה הזדמנות חגיגית, ובאמת חגיגית, אני לא אומרת סתם, אני רוצה לבטל את סעיף 66א(6) – הגבלת עיכוב רישיון נהיגה.

<דוד מדיוני: ממש לא.

דוד רותם: את מתחילה עכשיו מחדש עם סיפור חדש?

<קריאה: במסגרת האיזונים בוא נסגור את המערכת.

דוד רותם: תבקשי מדב להגיש את ההסתייגות הזו.

מרב מיכאלי: אני יכולה להגיש בעצמי, לא?

דוד רותם: את לא יכולה להסתייג, את מציעה את החוק.

מרב מיכאלי: לא, אני מציעה רק חצי מהחוק.

מרב מיכאלי: אני עדיין יכולה ל - - -?

מרב מיכאלי: זוהי הסתייגות שהיא לא על החלקים ה- - -

<דוד מדיוני: זה לא קשור לחוק הזה.

דוד רותם: את רוצה לרשום הסתייגות נרשום לך הסתייגות, בבקשה.

מרב מיכאלי: כן, בבקשה.

מרב מיכאלי: תודה רבה.

דב חנין: תודה, אדוני.

דב חנין: אני מבין את אילוצי הזמנים פה של - - -

<קריאה: אלעזר, זה הסתייגות לנושא חדש בכלל?

<קריאה: אי-אפשר להסתייג ממשהו שלא היה בחוק הזה.

אלעזר שטרן: אם נציגי הממשלה או חברי הכנסת יטענו טענת נושא חדש החוק יעוכב.

אלעזר שטרן: יצטרכו להעביר את זה לוועדת הכנסת שתחליט האם זה נושא חדש או לא.

אלעזר שטרן: אם ועדת הכנסת תחליט שזה נושא חדש אז אי-אפשר להכניס את זה, גם לא בהסתייגות.

אלעזר שטרן: כל עוד אין החלטה של ועדת הכנסת שמדובר על נושא חדש אפשר להגיש את זה כהסתייגות.

<דוד מדיוני: אתה רוצה שנעכב את הכול בשביל זה?

דוד רותם: אני לא רוצה לעכב שום דבר.

דוד רותם: אף אחד לא יטען פה נושא חדש.

מרב מיכאלי: אתה חושש שזה יעבור בכנסת ובמליאה?

<דוד מדיוני: אני מתנגד בכלל לדון בזה עכשיו.

דוד רותם: היא רוצה לרשום הסתייגות, מותר לה.

דוד רותם: מותר לה לרשום הסתייגות כזו, אף אחד לא יטען נושא חדש.

אלעזר שטרן: אני רק רוצה להביא את המשמעות.

אלעזר שטרן: ככל שנטענת טענת נושא חדש לפי התקנון הוועדה לא יכולה להצביע על החוק.

אלעזר שטרן: חייבים להעביר את זה - - -

אורי מקלב: מי זכאי לטעון נושא חדש?

אורי מקלב: האם חבר כנסת או גם ממשלה?

אלעזר שטרן: גם חבר כנסת יכול לטעון.

אלעזר שטרן: גם הממשלה יכולה לטעון טענה של נושא חדש.

מרב מיכאלי: לא, אני לא מבקשת לטעון לנושא חדש, אני רק רוצה להעלות את זה כהסתייגות.

מרב מיכאלי: אבל אם אתן פוחדות שזה יעבור בכנסת זה מעודד אותי.

<קריאה: אנחנו לא פוחדים מזה, אנחנו לא רוצים לעכב את החוק במליאה.

קארין אלהרר: אני רק מבקשת, אדוני היושב-ראש, שכל הנהלים שעל פיהם תפעל ההוצאה לפועל בנוגע לחייבים משתמטים מתשלום חוב יובאו לידיעת הוועדה.

דוד רותם: בהחלט.

קארין אלהרר: כל הנהלים שאתם מתכוונים לכתוב לפעולה, נהלי פעולה בהוצאה לפועל - - -

<דוד מדיוני: הם מפורסמים, אין בעיה.

קארין אלהרר: אני רוצה שהם יוצגו בוועדה, בבקשה.

<דוד מדיוני: אין בעיה.

קארין אלהרר: תודה.

דוד רותם: דב, בבקשה.

דב חנין: תודה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: אני מבין את אילוצי הזמנים של חברי הוועדה ולכן אנסח את ההסתייגויות שלי בצורה שתהיה גם ברורה ללשכה המשפטית וגם ממצה.

דב חנין: אנחנו מבקשים, מכובדי היועץ המשפטי, שכל אחד ואחד מסעיפי וסעיפי המשנה של החוק שבהם יש אזכור להקמת מאגר חייבים משתמטים יימחק.

דב חנין: כל אחת מההסתייגויות האלה היא הסתייגות נפרדת.

אלעזר שטרן: זה נחשב כהסתייגות לנושא לפי התקנון.

דב חנין: אוקיי, אבל אנחנו מבקשים שכל אחת מההסתייגות תיראה כ- - -

אלעזר שטרן: הסתייגות לנושא – כל אחד מהתיקונים שמתחייב מ - - - נחשב - - -

דב חנין: מאה אחוז.

דב חנין: ובנוסף לזה, ההסתייגות שרן מלמד אמר.

דב חנין: הוא יכול לנסח את זה במשפט פעם נוספת.

<רן מלמד: איזה מהן?

דב חנין: את האחרונה.

דב חנין: אני מוכן להצטרף גם לנוספות.

<רן מלמד: השימושים במאגרים על-ידי גופים חיצונים - צריך להתנות אותו בסנקציה פלילית.

<רן מלמד: השימוש בנתונים מתוך המאגר על-ידי גוף שהוא חיצוני למערכת אם היא תיעשה תכלול סנקציה פלילית וקנס בסכום.

אלעזר שטרן: דהיינו, שיהיה אסור לו להשתמש?

<רן מלמד: נכון.

<דבי גילד-חיו: יש סעיף שאומר שאסור להשתמש אז הוא אומר שתהיה סנקציה פלילית למי שכן - - -

אלעזר שטרן: למי יהיה אסור להשתמש?

אלעזר שטרן: אני לא הבנתי את הנקודה.

אלעזר שטרן: אם כל אחד יכול לגשת ולקבל מידע מהמרשם אז על מי תחול הסנקציה הפלילית?

<רן מלמד: ברגע שהשם נמחק מהמאגר אסור לך להשתמש בנתונים יותר.

<רן מלמד: זה כמו שאנחנו עושים עכשיו בנושא תעודת הזהות הבנקאית, בדיוק אותו דבר.

אלעזר שטרן: ברור שהוא עושה בזה שימוש לא לצורך הסיבה שהוא הוציא.

אלעזר שטרן: אם מותר לו להוציא לצורך משהו אז - - -

<רן מלמד: מה שצריך לוודא הוא שמהרגע שהשם נמחק מהמאגר לא יוכל מישהו - - -

אלעזר שטרן: אה, מהרגע שהוא נמחק.

<רן מלמד: כמובן.

<רן מלמד: לא יוכל מישהו לעשות.

<רן מלמד: הרי מה משמעות המאגר הזה?

עדי קול: אתה צודק.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: דב, עוד משהו?

דב חנין: לא.

דוד רותם: זהו.

דוד רותם: חבר הכנסת מקלב, גם לך יש הסתייגות.

מרב מיכאלי: אני רק מוודאת שמה שיקבלו במאגר - א', סיכמנו שזה יהיה ביום למחרת.

<קריאה: אמת.

מרב מיכאלי: שנית, זה רק תשובה בינארית - כן או לא, כאילו נמצא או לא נמצא.

<קריאות: נכון.

מרב מיכאלי: לא מקבלים פרטים על החשבון - - -

<ענת הר אבן: תאריך הכרזה, מתי הוא הוכרז.

<קריאה: מה שכתוב בחוק.

מרב מיכאלי: אבל לא שום פרטים על התיק שלו.

<דוד מדיוני: לא.

דוד רותם: לא.

מרב מיכאלי: לא סכומים ולא שום דבר אחר.

<קריאה: אבל עדיין מרב, חייבים לוודא שברגע שהוא נמחק, מי שקיבל את הנתונים אסור יהיה לו להשתמש.

<דורית ואג: ענת, את עושה כך, הפרוטוקול לא שומע.

<דורית ואג: תגידי לא.

<דבי גילד-חיו: זה דווקא כאילו פועל עוד לרעת החייבים.

<דבי גילד-חיו: יכול להיות שבן אדם שיש לו בסך הכול 10,000 שקל חוב לא יעשו איתו עסקאות, לא ייתנו לו הלוואות, לא ייתנו לו משכנתאות - - -

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: סליחה, אני מבקש לשמוע עכשיו את ההסתייגויות של חבר הכנסת מקלב.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

אורי מקלב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: אני חייב להגיד ביושר ובשקיפות מלאה שאם לא ההבנות שהגענו בחוק הזה, הייתי מצביע נגד החוק הזה, כולל נגד המרשם, ועוד.

אורי מקלב: אבל חשוב לציין גם לחבר הכנסת דב חנין שכל נושא המרשם, איך שהוא נכנס הוא לא מה שיוצא.

אורי מקלב: הוא בהרבה הרבה סייגים מאוד מאוד אקוטיים שפעלו חברי הכנסת והמציעים מול הממשלה והממשלה באמת גילתה גמישות מיוחדת בעניין הזה.

אורי מקלב: לכן, אנחנו היום לא יכולים.

אורי מקלב: יש יושר גם בפעילות הציבורית ואנחנו לא יכולים היום, לאחר שאנחנו קיבלנו וקיבלו את הדרישות שלנו, לבוא ולהגיד שאנחנו מצביעים נגד החוק, הגם שאם זה היה תלוי בי הייתי מגיש הסתייגות נגד כל המאגר ומצביע גם נגדו וזה אחד מהדברים.

אורי מקלב: לכן, אני חושב שזה גם מההגינות.

אורי מקלב: אני מבין אותך, חבר הכנסת דב חנין שבאת עכשיו וציינת את זה ביושר.

אורי מקלב: אתה אומר את הדברים בהסתכלות מלמעלה עכשיו ואומר: אני בכלל נגד המאגר.

אורי מקלב: אבל אתה גם יודע שכאשר חוק ממשלתי מגיע הוא היה יכול גם להגיע אחרת.

אורי מקלב: זה לא צריך למנוע ממך.

אורי מקלב: בכל אופן, אני מבקש להגיש שתי הסתייגויות.

אורי מקלב: האמת, הן פורמאליות.

אורי מקלב: תקנון הכנסת לא מאפשר לדבר במליאה אם מבקשים רק רשות דיבור, רק כמה דקות, חמש דקות.

אורי מקלב: מכיוון שאני חושב שיש לנו מה להגיד בחוק הזה מעבר לארבע או חמש הדקות אני מבקש להגיש שתי הסתייגויות: האחת היא בנושא הסכום המינימאלי שנכנסים למאגר - 10,000 שקל, כפי שסוכם פה.

אורי מקלב: אני כן רוצה לבקש לקבל את הצעת הממשלה המקורית, הצעת הביניים, של 5,000 שקל, אבל זה החוב בעצמו בלי כל התוספות - זו הסתייגות אחת.

אורי מקלב: הסתייגות שנייה היא לא בדיוק מה שרן מלמד אומר, אבל אני חושב שהשימוש במאגר צריך להיות רק לצורך עסקי בלבד.

אורי מקלב: זה צריך להיות בחוק.

אורי מקלב: גם בקשת הכניסה למאגר והשימוש בנתונים שיש במאגר הם רק לצורך עסקי.

אורי מקלב: איך אני אאכוף את החוק הזה ואיך זה יהיה אני לא יודע.

אורי מקלב: אבל אני חושב שהוא גם דבר נכון.

אורי מקלב: בסופו של דבר, דיברנו על זה ולא קיבלנו תשובה מוחצת איך אני מונע מאנשים שהם נכנסים למאגר הזה לא לצורך שום היכרות עסקית או כלכלית אלא לדברים ולשימושים אחרים.

אורי מקלב: לכן, אני חושב שההסתייגות הזאת צריכה להיות – שהכניסה למאגר, השימוש בתנאי המאגר, היא רק לצורך עסקי.

אברהם מיכאלי: איך אתה יכול למנוע את זה?

אורי מקלב: אני לא משפטן, כהסתייגות.

דוד רותם: את רוצה לרשום הסתייגות?

מרב מיכאלי: אני מוכנה לוותר על ההסתייגות שלי בשביל לא לעכב את החוק ולפתוח במשא ומתן לגבי התיקון הזה.

מרב מיכאלי: אני מצטרפת להסתייגויות של חבר הכנסת מקלב.

אברהם מיכאלי: דודו, אני מצטרף להסתייגויות, נוכל לדון גם למעלה אפילו סיעתי.

דוד רותם: אתה מצטרף להסתייגות.

דוד רותם: אין בעיה, תודה.

דוד רותם: רבותי, אני מעלה להצבעה את ההסתייגויות של חבר הכנסת דב חנין.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של דב חנין?

דוד רותם: מי נגד ההסתייגויות של חנין?

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: בעד – 2

דוד רותם: ההסתייגויות לא התקבלו.

דוד רותם: ההסתייגויות לא אושרו והן יעלו למליאה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגויות של חבר הכנסת מקלב?

דוד רותם: שניים.

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: שלושה.

דוד רותם: בעד – 3

דוד רותם: ההסתייגויות לא התקבלו.

דוד רותם: ההסתייגויות לא התקבלו והן יעלו למליאה.

אברהם מיכאלי: אני חושב שספרת לא נכון.

אברהם מיכאלי: היו שלושה.

אברהם מיכאלי: למקלב יש שלושה תומכים.

אברהם מיכאלי: שני מיכאלי למקלב.

אלעזר שטרן: אז שלושה, זה נופל בכל מקרה.

אורי מקלב: שלושה בעד, שלושה נגד.

אורי מקלב: זה נופל.

דוד רותם: זה נופל.

דוד רותם: זה עולה למליאה.

דוד רותם: אני מצביע על החוק.

דוד רותם: רבותי, מי בעד אישור החוק ירים את ידו?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: אין.

דוד רותם: אחד נמנע.

דוד רותם: בעד – 6

דוד רותם: נמנעים – 1 הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 43), התשע"ד-2014, אושרה להעלאה לקריאה שנייה ושלישית.

דב חנין: נמנע.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: החוק התקבל לקריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: תודה רבה לכם.

דוד רותם: רבותי, הישיבה נעולה.