ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 325, 2014-04-07 12:00

ניסן סלומינסקי: שלום רב.

ניסן סלומינסקי: הנושא הבא על סדר-היום: דיווח על מצבה של חברת נתיבי תחבורה עירוניים , הרכבת הקלה בגוש דן (נת"ע).

ניסן סלומינסקי: אומרים: יש מנהרה גדולה ואומרים שיש אור בקצה המנהרה.

ניסן סלומינסקי: לא הייתי מודע עד שנכנסתי לתוך העניין.

ניסן סלומינסקי: מזה הרבה שנים, עוד לפני שעלה נושא הרכבת הקלה של ירושלים, התחיל הנושא של הרכבת הקלה בגוש דן.

ניסן סלומינסקי: המדינה כבר השקיעה שם כמעט 2.4 מיליארד שקלים ואף אחד לא רואה כמעט כלום.

ניסן סלומינסקי: היו תכניות ואחר-כך עשו תכניות אחרות וכל מה שהשקיעו בתכניות הלך לאיבוד.

ניסן סלומינסקי: התחלפו אנשים, התחלפו הנהלות.

ניסן סלומינסקי: מי שקצת בקיא בנושא יאמר: השם ישמור וירחם, איך לוקחים מכספי עם ישראל וממש מבזבזים את זה.

יצחק כהן: אותו דבר לגבי הרכבת לירושלים.

ניסן סלומינסקי: עכשיו אנחנו דנים בזה.

ניסן סלומינסקי: דיה לצרה בשעתה.

ניסן סלומינסקי: כאן מדובר רק על הקו האדום שהוא הראשון, שהוא כשלעצמו לא יביא הרבה תועלת.

ניסן סלומינסקי: תתארו לכם שבדיוני התקציב היה עומד לנו בצד עוד תקציב של 2.5 מיליארד שקלים.

ניסן סלומינסקי: כמה גזירות היינו יכולים לחסוך מעם ישראל אם היה לנו את זה?

ניסן סלומינסקי: זה הלך והתבזבז.

ניסן סלומינסקי: אני לא רוצה להאריך יותר מידי.

ראובן ריבלין: התקציב לפרויקטים רב שנתיים בתשתיות זה השקעה לזמן ארוך.

ראובן ריבלין: לכן לא צריך לחשב אותו במסגרת התקציבים השנתיים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו יודעים, אבל זה רק אם הכסף הזה משמש בסיס ואתה עושה שלב שלב.

ניסן סלומינסקי: אבל אם הכסף הזה הלך ברובו לטמיון - - -

<קרן טרנר: לא.

ניסן סלומינסקי: סליחה, תקבלי זכות דיבור.

<קרן טרנר: אני רק מרגיעה.

ניסן סלומינסקי: לא, אל תרגיעי כי אני חושב שאיפה שלא צריך להרגיע לא כדאי להרגיע.

ראובן ריבלין: אם הדבר כמו שאתה אומר, אתה צודק מאה אחוז.

ראובן ריבלין: אבל אם לא = = =

ניסן סלומינסקי: לכן צירפנו גם את הכתבה מהעיתון, שקצת מראה חלק מהדברים האלו.

ניסן סלומינסקי: המציאות בשטח, מי שרואה רואה, רואה את זה.

ניסן סלומינסקי: אמרתי שאנחנו נמצאים במנהרה ארוכה ואפלה.

ניסן סלומינסקי: יש אור בקצה המנהרה כי אני חושב שבאמת סוף כל סוף נבחר צוות.

ניסן סלומינסקי: אני קצת מכיר את אלכס ואחרים ואני חושב שזה צוות שאולי כן יוכל להוביל את המערך הזה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהוא יצטרך להתחיל כמעט מהתחלה.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שהעלויות יהיו הרבה יותר גבוהות והזמנים כבר יהיו שונים לחלוטין ממה שהיה צריך להיות.

ניסן סלומינסקי: לפחות אני בתחושה שאפשר אולי קצת לסמוך על זה.

ניסן סלומינסקי: שוב, אני אומר שעד היום, לפי מה שאני יודע, רוב הכסף הלך לטמיון ולבזבוז.

ניסן סלומינסקי: את זה אני אומר רק לפתיחה.

יעקב אשר: זה לא מדויק.

ניסן סלומינסקי: זה כמעט מדויק.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שרוב הדוברים, פרט לאחת, ירצו להתייחס מכאן להבא ומבלי להתייחס לעבר.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שמישהי תרצה לדבר גם על העבר אז נשמע גם אותה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מקבלים בשמחה את אלכס ויז'ניצר.

ניסן סלומינסקי: יש לו היסטוריה מפוארת ואני מקווה שגם עתיד מפואר.

<אלכס ויז'ניצר: תודה רבה וצהריים טובים.

<אלכס ויז'ניצר: המתנו בסבלנות ואני מבקש רבע שעה עד עשרים דקות כדי להציג בפניך את הדברים וגם לענות על שאלות.

<אלכס ויז'ניצר: אני יו"ר חברה ממשלתית.

<אלכס ויז'ניצר: יש פה צוות של 7-8 איש.

<אלכס ויז'ניצר: נמצא פה משה בן אהרון, מ"מ המנכ"ל.

<אלכס ויז'ניצר: נמצאת פה חנה פרנקל, היועצת המשפטית של החברה.

<אלכס ויז'ניצר: נמצא פה מנהל פרויקט הקו האדום, מהנדס טוני בלצ'ר ועוד כמה חבר'ה מקצועיים.

<אלכס ויז'ניצר: כל ההרכב הזה הגיע לפה כדי לתת תשובות לשאלות.

<אלכס ויז'ניצר: הבחורה שענתה לך קודם בלא היא קרן טרנר.

ניסן סלומינסקי: אני מכיר אותה טוב.

<אלכס ויז'ניצר: היום היא סמנכ"לית לתשתיות במשרד התחבורה.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו גם נתייחס לדבריך.

<אלכס ויז'ניצר: אמרת שהכסף הלך לטמיון אבל ההוכחה לכך שהכסף לא הלך לטמיון הוא שהקו האדום, ששוויו לפי האומדן הוא 14.5 מיליארד שקל והוא בביצוע כולו.

<אלכס ויז'ניצר: אי-אפשר היה לצאת לביצוע של הקו הזה לולא נעשתה עבודה מאוד קפדנית.

<אלכס ויז'ניצר: אני לא מדבר על טעויות שנעשו, אני לא מדבר על הכשלים שנעשו.

<אלכס ויז'ניצר: כמהנדס ותיק אני אומר שבפרויקטים כאלה אי-אפשר לצפות לכל הדברים האלה.

<אלכס ויז'ניצר: חוץ מזה, לא פעם ולא פעמיים, אנחנו כישראלים מתייחסים לפרויקטים כאלה כמשהו ברור מאליו.

<אלכס ויז'ניצר: בחיים לא עשינו רכבת קלה, בחיים לא עשינו מנהור תת-קרקעי עם פורטלים בתוך הרשויות.

<אלכס ויז'ניצר: את הניסיון של רכבת "סיטי פס" בירושלים אני מכיר היטב כי אז הייתי מנכ"ל מע"צ.

<אלכס ויז'ניצר: יש הרבה מאוד דברים שנעשים במקביל.

<אלכס ויז'ניצר: ציינת נכון שלמעשה אנחנו יכולים לבקר הרבה את מה שהיה אבל זה לא יעזור לנו פיזית.

<אלכס ויז'ניצר: אני תכף נדבר על עוד דברים ועל כל מה שקורה אבל אני רוצה להפנות את תשומת לבך לכך שהפרויקט כולו, פרויקט שנקרא "הסעת המונים במטרופולין תל-אביב", עולה כ-100 מיליארד שקלים.

<אלכס ויז'ניצר: חובתה של מדינת ישראל, והחברה כזרועה ביצועית שלה, להיות ערוכה בהתאם ולבצע את העבודה הזאת.

ראובן ריבלין: בהשקעה ממשלתית כולה?

<אלכס ויז'ניצר: לא נדבר על זה.

<אלכס ויז'ניצר: השקעה ממשלתית נכון להיום זה קו אדום וכל התכנון של כל הרשת.

<אלכס ויז'ניצר: זאת השקעה ממשלתית.

ראובן ריבלין: אבל אם אין דרך ליישם את זה, בשביל מה להשקיע?

<אלכס ויז'ניצר: יש דרך ליישם את זה.

<אלכס ויז'ניצר: יש צוות אסטרטגי קטן שעובד על זה.

<אלכס ויז'ניצר: כל עוד שלא שמנו את זה על השולחן של שר התחבורה ושר האוצר לא נוכל לדבר על כך.

<אלכס ויז'ניצר: רמי בלניקוב, אני ועוד צוות קטן עובדים על האסטרטגיה הזאת.

<אלכס ויז'ניצר: נביא כהצעה לשולחן הממשלה את הפתרון האסטרטגי לתקופה מוגדרת מבחינת הזמן.

<אלכס ויז'ניצר: אני טוען שאת הפרויקט הזה ניתן לבצע - - -

ראובן ריבלין: ב-FPI?

<אלכס ויז'ניצר: ב-BPP או בגיוסים אחרים.

ניסן סלומינסקי: אתה מדבר כרגע על הקו האדום?

ראובן ריבלין: לא, הוא מדבר על הכול.

ראובן ריבלין: הוא אמר שכרגע הממשלה משקיעה בקו האדום ובתכנון של הכול.

ראובן ריבלין: התכנון של הכול זה מספר מיליארדים.

<אלכס ויז'ניצר: היום אנחנו נדבר על התועלות של הפרויקט הזה.

ראובן ריבלין: זה 5%.

<קריאה: זה 11%.

יעקב אשר: אתה לא יכול בתערובת של קווים לתכנן רק אחד.

ניסן סלומינסקי: יש לי הרבה שאלות אבל אני מבקש לא לקטוע אותו.

ראובן ריבלין: רציתי להבין מה תכלית הדיון כי מדובר במטרופולין גוש דן.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהוא יגיד לך שיחסכו 2 דקות בלהגיע מפה לפה.

ראובן ריבלין: אני רק רוצה לדעת מה מטרת הדיון?

ניסן סלומינסקי: אני אגיד לך מה המטרה.

ניסן סלומינסקי: המטרה שלו היא לא בהכרח המטרה שלנו.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לדעת איך יכול להיות שכל-כך הרבה כסף הלך לטמיון וחלק גדול בהפקרות.

ראובן ריבלין: זאת אומרת שזאת יוזמת הוועדה.

ראובן ריבלין: טוב, אז אין לי שאלה.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, אלכס עושה בשכל.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר: מאחר ואני לא שייך להיסטוריה, אני אציג לכם את העתיד.

יעקב אשר: הוא אמר עוד דבר.

ניסן סלומינסקי: הוא אמר שהוא יציג את התכנית, שזה גם חשוב.

ניסן סלומינסקי: אחר-כך אם הוא ירצה, הוא יתייחס לעבר, שקרן תתייחס לעבר.

ניסן סלומינסקי: יסבירו לך למה מ-11 מיליארד זה קפץ ל-17 מיליארד.

ניסן סלומינסקי: יש לי הרבה שאלות אבל בוא ניתן לו לדבר.

יעקב אשר: אדוני, קבעת קביעה ועכשיו כאילו היא רוח הדברים.

יעקב אשר: אני מכיר קצת את המערכת מבפנים בתוך ראש עיר לשעבר שנמצא בתוך הקו האדום.

יעקב אשר: אם תעשה סיור ותראה את העבודה, לא הלך לטמיון 2.4.

יצחק כהן: אדוני, הוא צודק.

יצחק כהן: צריך לעשות סיור בנת"ע.

<אלכס ויז'ניצר: אני מציע וממליץ לא להתייחס לכל מה שכתוב.

<אלכס ויז'ניצר: עם כל הכבוד לכל העיתונאים שיש פה, תבואו ותסתכלו בעיניים שלכם ואחר-כך תקבעו.

<אלכס ויז'ניצר: זה הכי טוב לכתוב.

<אלכס ויז'ניצר: יש הרבה מאוד מבקרים ויש מעט מאוד שותפים לדרך.

<אלכס ויז'ניצר: לכן, אנא מכם.

<אלכס ויז'ניצר: פתחתי את המצגת שלנו במשפט שקיבלתי מאיש מכובד.

<אלכס ויז'ניצר: כתוב שם: כגודל השליחות כך גודל המניעה.

<אלכס ויז'ניצר: ככל השליחות שלך גדולה יותר, כך הרצון למנוע ממך לעשות את המשימה הזאת הוא גדול ביותר.

<אלכס ויז'ניצר: יפעת תציג לנו את המצב.

<יפעת פדן: אני מהנדסת, עובדת בנת"ע ומנהלת את האינטגרציה של החברה.

<יפעת פדן: התרחיש שאנחנו מציגים בפניכם בעצם נבנה על-ידי מהנדס ניר שרב, שהוא מהנדס מוכר בתחום התחבורה.

<יפעת פדן: הוא בנה דוח למשרד התחבורה בהקשר למה שיקרה במטרופולין גוש סן בסביבות 2030 אם לא תהיה תחבורה ציבורית מהסוג שאנחנו מתכננים ובונים היום.

<יפעת פדן: בעצם אנחנו מדברים על עלייה מאוד משמעותית בגודש בכבישים, עד כדי כשל כללי .

<יפעת פדן: אנחנו מדברים על מעל 60 דקות נוספות לכל רכב שנוסע בכבישים האלה בגלל הגודש.

<יפעת פדן: סך שעות אדם מבוזבזות בגודש בדרכים צפוי להגיע ל-850 מיליון שעות בשנה.

<יפעת פדן: אומדן הפסד כלכלי בגלל שעות אדם הוא 25 מיליארד שקלים לשנה.

<יפעת פדן: אורך הגודש בקטעי הדרכים בשעות שיא בבוקר יוכפל בתוך 20 שנה.

<יפעת פדן: זאת אומרת שאם היום מישהו עומד רק קילומטר בפקק, בעוד 20 שנה הוא יעמוד ב-2 קילומטר בפקק.

<יפעת פדן: רובנו עומדים הרבה יותר מקילומטר בפקק אז אתם יכולים לנחש כמה זמן זה יהיה.

<יפעת פדן: פיתוח מואץ של רשת מתע"ן מפותחת ורשת רכבות מהירה בין המטרופולינים, תתמוך בצמיחה מהירה של כלכלת ישראל ופינוי של מקורות תקציביים להשקעות נוספות.

<יפעת פדן: התועלת השנתית מהקמת הרשת במטרופולין נאמדת ב-10 עד 13 מיליארד שקלים.

<יפעת פדן: אני חושבת שזה עונה על חלק מהשאלות שנשאלו פה.

<יפעת פדן: אנחנו רואים בגרף כמה כסף מושקע בעולם לפיתוח תחבורה ציבורית.

<יפעת פדן: רואים שישראל נמצאת הרבה מתחת לקו האדום, שהוא הקו שנאמד כהשקעה סבירה בתחבורה ציבורית.

<יפעת פדן: רוב הערים הנורמליות בעולם נושקות לקו הזה, אם לא מלמטה אז מלמעלה.

<יפעת פדן: אוסלו היא הרבה מעל הקו.

<אלכס ויז'ניצר: לפניכם כל רשת של הסעת המונים מנתניה עד לראש העין כולל, מהים התיכון לכיוון כפר-סבא ומזרחה.

<אלכס ויז'ניצר: יש פה נתונים שמדברים על מצב ב-2030 מבחינת הסעת המונים.

<אלכס ויז'ניצר: אתם רואים שהנתונים מדברים בעד עצמם.

<אלכס ויז'ניצר: לפי הדוגמה של ירושלים, בהתחלה היתה הרבה התנגדות לרכבת הקלה והיום שואלים איך אפשר היה לחיות בלי זה.

יצחק כהן: הצלחה מסחררת.

<אלכס ויז'ניצר: ואנחנו מדברים רק על קו אחד בירושלים ופה מדובר על 9 קווים, 3 מהם BRT אוטובוסים וששת הנותרים הם LRT, רכבת קלה בתל-אביב עם תנועות תת קרקעיות.

<אלכס ויז'ניצר: טוני יציג לכם את לוחות הזמנים של הקו האדום.

<אלכס ויז'ניצר: לשאלתך ולהבהיר, מבחינת העמידה בלוחות הזמנים של הקו האדום, הכול זה קשיח.

<אלכס ויז'ניצר: כסף, זמן ואיכות בפרויקט הזה הם קשיחים.

<אלכס ויז'ניצר: אתם תשמעו את האומדן של הפרויקט הזה שנומינאלית הוא 14.5-14.6 מיליארד שקלים.

<אלכס ויז'ניצר: סיום הפרויקט יהיה 2020-2012.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי האיכות זה מובן.

<טוני בורצ'ל: (מדבר באנגלית) תודה רבה, אדוני היושב ראש.

<טוני בורצ'ל: תסלח לי שאני מדבר באנגלית.

<טוני בורצ'ל: הקו האדום שרואים משמאל מפתח תקווה לבת-ים.

<טוני בורצ'ל: הקו יהיה מאוד יעיל ומודרני ויכלול 37 תחנות שמכסות 25 קילומטרים.

<טוני בורצ'ל: זה כולל את השלוחה למשה דיין.

<טוני בורצ'ל: הקו יעבור בין 6 רשויות והתחזית היא ש-17 מיליון איש ישתמשו בו עד 2030.

גילה גמליאל: מי הישובים שכלולים בקו האדום.

<אלכס ויז'ניצר: יש הרבה.

<אלכס ויז'ניצר: זה מפתח-תקווה, כולל דרום תל-אביב.

<יפעת פדן: ראשון לציון, בת-ים, תל-אביב יפו.

<יפעת פדן: ראשון לציון זאת הארכה עתידית במשה דיין.

<יפעת פדן: הוא עובר דרך בת-ים, תל-אביב, רמת-גן, גבול גבעתיים, בני-ברק ופתח-תקווה.

ראובן ריבלין: זה הכול מעל הקרקע או תת קרקעי?

<טוני בורצ'ל: הקו יהיה תת קרקעי לאורך 10 קילומטר בחלק המרכזי של תל-אביב, רמת-גן ו ובני ברק והיתר מעל הקרקע.

<טוני בורצ'ל: הנקודות החשובות הם לוח הזמנים, כפי שאמר היו"ר, ולמדתי את זה באופן מעמיק, ההתחייבות היא לפתיחת הקו האדום באוקטובר 2021.

<טוני בורצ'ל: התקציב נבדק ואושר בסכום של 14.6 מיליארד שקלים במחירים של 2012.

<טוני בורצ'ל: אנחנו בודקים דרכים לשפר את התקציב ולוח הזמנים.

<טוני בורצ'ל: כמו שאתם רואים, הרבה בנייה כבר נעשתה.

<טוני בורצ'ל: אני יכול לומר בכנות שאף פעם לא הגעתי לפרויקט שבו נעשו כל-כך הרבה הכנות טובות.

<טוני בורצ'ל: בסיס התמיכה מוכן, מיקום התחנות מוכן, שטח האדמה הוכן, הסטנו תשתיות שונות בהתאם לצרכים.

<טוני בורצ'ל: זוהי עבודת הכנה מאוד טובה.

<טוני בורצ'ל: אנחנו זקוקים ל-2-3 3 שנים כדי לוודא שכאשר הפרויקט יסתיים הוא יהיה בטוח, אמין ומודרני.

<אודי לרמן: אני מנהל אגף הביצוע של נת"ע.

<אודי לרמן: רשימת הפרויקטים שטוני דיבר עליהם וכל הסטת התשתיות נמצאים פה בפניכם.

<אודי לרמן: אנחנו עבדנו לאורך הקו האדום מפתח תקווה עד בת-ים.

<אודי לרמן: הסטת התשתיות האלה נעשו ברובם ב-6-7 שנים האחרונות.

<אודי לרמן: כמעט 1.5 מיליארד שקלים בוצעו בהסטות תשתיות בכל הערים ולכל אורך הדרך, מה שמבטיח שברגע שייכנס הקבלן הבא בתור שיקים את הרכבת הקלה בכל הקטע העילי, לא יהיו לו הפרעות מתשתיות במרבית תוואי הדרך.

<אודי לרמן: עבדנו בשיתוף פעולה עם כל הרשויות, גם בבני ברק, גם בתל-אביב וגם בבת-ים.

גילה גמליאל: כל זה ארך 7 שנים?

<אודי לרמן: כן.

<אודי לרמן: פינוי תשתיות התחיל ב-6-7 שנים האחרונות.

גילה גמליאל: מה הצפי?

<אודי לרמן: סיימנו 95% מהתשתיות בכל המקטע העילי.

<אודי לרמן: גמרנו אותם.

<אודי לרמן: אני אראה לכם מספר פרויקטים שבהם סיימנו את העבודה.

<אודי לרמן: זה אזור מול בית חולים בלינסון.

<אודי לרמן: פירקנו את גשר הפרסה.

<אודי לרמן: פה זאת הדמיה של מעבר תת קרקעי לרכבת בין בית חולים בלינסון לבין הקניון של פתח-תקווה.

<אודי לרמן: 3 שנים לקחה הבנייה עצמה וכך נראה הפרויקט כשגמרנו אותו.

<אודי לרמן: בנינו מתחם תחבורתי מול בית חולים בלינסון והבנייה הסתיימה.

<אודי לרמן: חירבנו את כל שדרות ירושלים מקצה לקצה ופינינו את כל התשתיות ואתם רואים כאן הכנות לעבודות.

<אודי לרמן: החלפנו קווי מים, קווי חשמל, קווי תקשורת.

<אודי לרמן: עבדנו לילות כימים.

<אודי לרמן: חסמנו את השדרה מצד לצד.

<אודי לרמן: עשינו מנהרת תשתיות עבור חברת חשמל על-מנת שכל קווי החשמל מעל שדרות ירושלים ירדו מתחת לאדמה.

<אודי לרמן: רואים פה את כל העבודות.

<אודי לרמן: עבדנו בשיתוף פעולה מלא עם כל התושבים ועם כל הוועדים ולא היתה נגדנו הפגנה אחת משך כל העבודות האלה.

<אודי לרמן: חירבנו למעשה את כל הרחוב.

<אודי לרמן: בסופו של דבר גמרנו את העבודה וכך היא נראית גמורה ומוכנה.

<אודי לרמן: כאשר יגיע הקבלן הבא בתור הוא יצטרך לשים גדרות לאורך כל קו ההפרדה הזה והרכבת תיסע לאורך המסלול השמאלי.

<אודי לרמן: כלומר 1.5 מיליארד שקל בוצע במלואו.

<אודי לרמן: הפרויקט שאנחנו עובדים עליו היום הוא פרויקט אם המושבות.

<אודי לרמן: התחלנו להקים את תחנת הרכבת של אם המושבות.

<אודי לרמן: פה גמרנו לבנות פיר שילוח.

<אודי לרמן: פיר שילוח זה אחד משלושת פירי השילוח שמהם משוגרות מכונות ה-TBM.

<אודי לרמן: זה גשר אם המושבות וזה כביש גהה באזור בני-ברק ופתח-תקווה.

<אודי לרמן: זה בניין אי.

<אודי לרמן: בי.

<אודי לרמן: אם.

<אודי לרמן: פיר השילוח הזה דרש 3 שנים של עבודות.

<אודי לרמן: גמרנו לבנות את פיר השילוח.

<אודי לרמן: אנחנו עובדים מתחת למי תהום וגמרנו לבנות את כל שכבת הסטרטים.

<אודי לרמן: רואים את התקרות והעמודים שמחזיקים את כל התחנה הזאת.

<אודי לרמן: זה מבנה דומה מאוד לתחנה תת קרקעית.

<אודי לרמן: בפועל זה פיר שיגור עבור מכונות ה-TBM הן אותן מכונות שעובדות בקו המהיר לירושלים.

<אודי לרמן: רק הראש של המכונה שוקל 200 טון.

<אודי לרמן: אנחנו צריכים להביא 200 טון ולהוריד אותו ואחריו יש מפעל - - -

יעקב אשר: כמה משאיות של חול הוצאת?

<אודי לרמן: פינינו 130,000 קוב פסולת בניין על-מנת לעשות את כל העבודה.

<אודי לרמן: הפיר הזה עמקו כ-15 מ' וכל העבודות שבוצעו כאן הן מול כביש גהה, על-מנת שהוא לא יתמוטט.

<אלכס ויז'ניצר: עבודות מסוג זה לא נעשו בארץ אף פעם.

<אלכס ויז'ניצר: עוד מעט תיראו את ההשפעה של מי התהום בתהליך עצמו.

<אודי לרמן: פיר הרצל זה איפה שהיה חניון בית רומנו.

<אודי לרמן: למעשה זאת התמונה של סיום העבודות.

<אודי לרמן: רואים פה קירות שצמודים לבתים.

<אודי לרמן: עבדנו במרחק של 60 ס"מ מבתים קיימים שאין להם תכניות בנייה.

<אודי לרמן: לקחנו צוות צוללנים שהבאנו במיוחד מחו"ל כי לא היה בארץ הידע לצקת רצפה תת קרקעית בעומק 7 מ' מתחת למי תהום.

<אודי לרמן: רמת הסיכון פה היתה מאוד גבוהה.

<אודי לרמן: רואים פה את הבניין שנמצא לידנו.

<אודי לרמן: לפני 5 שנים בוצעה הפקעה וחתכנו את הבניין הזה לשניים.

<אודי לרמן: הקמנו את הקיר הזה.

<אודי לרמן: הקיר של פיר השיגור הזה הוא 60 ס"מ מהבניין הקיים.

<אודי לרמן: שמנו מוניטורים על כל הבתים על-מנת למנוע שקיעות ורעידות, למנוע תזוזות של בתים.

<אודי לרמן: אחרי ששאבנו 7 מ' של מים - - -

ניסן סלומינסקי: כמה אחוז מהקו הזה הוא עילי?

<אודי לרמן: בערך 50-50.

<אודי לרמן: הקו הוא 22 ק'"מ, בערך 11 ק"מ תת קרקעי ועוד 10 ק"מ עילי.

ניסן סלומינסקי: את התת קרקעי התחלתם?

<אודי לרמן: זה התת קרקעי.

<אודי לרמן: שתי מכונות TBM משוגרות מפה לכיוון תחנת קרליבך מתחת לגשר מעריב, שיוציא אותן מתחת לגשר מעריב.

שמעון אוחיון: האם ככל שאתה מתרחק מהמרכז והולך לפרברים, הקו הוא יותר עילי?

<אודי לרמן: כן.

שמעון אוחיון: אין לזה השלכות לעתיד מבחינת ההתפתחות?

<אודי לרמן: יש מודלים תחבורתיים מאוד מפורטים שמראים לך מה ההתרחבות של העיר?

<אודי לרמן: מה צפי ההגירה פנימה והחוצה מהעיר ומרכזי אוכלוסייה.

<אודי לרמן: אנחנו מתכננים את זה ל-2020, 2030, 2040 ו-2050.

<אודי לרמן: ערן מלמוד, שהוא מנהל אגף התכנון של נת"ע יוכל להרחיב, כאשר הוא יפרוס בפניכם את התכנית לשאר הקווים של נת"ע.

<אודי לרמן: החלק העילי והתת קרקעי מבוצע לפי המודלים האלה.

ראובן ריבלין: למשל, בירושלים ברחוב יפו, שזה ציר תנועה ראשי, הוא הפך להיות ציר תנועת רכבת.

שמעון אוחיון: מה שאני יכול לעשות היום מבחינת הכנת תשתיות למשהו תחתי - - -

ראובן ריבלין: ידידיה של המשקפיים עבר מרחוב יפו.

יעקב אשר: אבל אם תעשה הכול תחתי זה יגיע ל-200 מיליארד או ל-250 מיליארד.

<אלכס ויז'ניצר: החלטה לגבי תת קרקעי או על קרקעי התקבלה לפני הרבה זמן.

<אלכס ויז'ניצר: בואו לא נדון בזה כי לא נקדם את הפרויקט הזה.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי שאר הקווים.

<אלכס ויז'ניצר: שמתם לב, שקבענו שהעבודה הזאת תסתיים הכי מאור ב-2021.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נעשה כל מאמץ.

יצחק כהן: בעזרת השם.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נעשה כל מאמץ להקדים את לוחות הזמנים.

<אלכס ויז'ניצר: מה שנחוץ זה שקט תעשייתי כדי שנוכל לעבוד.

גילה גמליאל: וכסף.

ניסן סלומינסקי: מה העלות המשוערת?

<אלכס ויז'ניצר: לא משוערת.

<אלכס ויז'ניצר: האומדן של הפרויקט הזה הוא 14.5 מיליארד שקל, נכון ל-2012 וזה נמצא כל הזמן במעקב של חברת הבקרה מטעם משרד האוצר ומשרד התחבורה.

<אלכס ויז'ניצר: זה נמצא במעקב שבועי וחודשי.

<אלכס ויז'ניצר: יש גם צוות היגוי שמנהל אותו - - -

ראובן ריבלין: הוא מתוקצב?

<אלכס ויז'ניצר: הוא מתוקצב באופן מלא.

<טובה אבן-חן: תקצוב עלום, חבר הכנסת ריבלין.

<טובה אבן-חן: אין דוחות כספיים מ-2010.

<אלכס ויז'ניצר: מי אמר לך את זה?

<טובה אבן-חן: כך דוח המחקר של הכנסת.

ניסן סלומינסקי: יהיה זמן לשאלות.

<אלכס ויז'ניצר: לשאלתך, התקציב הוא מוגדר באופן ברור לחלוטין.

<אלכס ויז'ניצר: הוא 14.5 מיליארד שקלים ל-2012.

<אלכס ויז'ניצר: אין שום קשר בין דוחות כספיים לתקציב הזה מכיוון שזה לערבב חול עם משהו שאני לא יודע מה.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי שאר הקווים.

ניסן סלומינסקי: רגע, עדיין לגבי הקו הזה.

ניסן סלומינסקי: כשעשיתם את החלק התת קרקעי, הכנתם אותו לשמש גם כמקלט אם יהיה צורך?

<אלכס ויז'ניצר: קודם כל, הצגנו את הפרויקט על קצה המזלג.

<אלכס ויז'ניצר: הפרויקט הזה הוא הכי מורכב שקיים היום במדינת ישראל, גם באופן כללי וספציפית לגבי הקו האדום.

<אלכס ויז'ניצר: יש פה 5 מגנו פרויקטים.

<אלכס ויז'ניצר: פרויקט אחד זה קידוח עם המכונה הזאת.

<אלכס ויז'ניצר: פרויקט שני זה עבודות חפירה ידנית כמו שעשינו במערות הכרמל.

<אלכס ויז'ניצר: יש פה הקמה של תחנות תת קרקעיות, יש פה תהליכים אלקטרו מכניים מאוד מורכבים, על-מנת ליצור את המוניטורים של כל הדברים האלה.

<אלכס ויז'ניצר: כל הפרויקטים האלה נמצאים בהכנה לביצוע.

<אלכס ויז'ניצר: עבודה אינטנסיבית והחפירות יתחילו בסוף 2014 באופן רציף.

ניסן סלומינסקי: שאלתי שאלה פשוטה.

ניסן סלומינסקי: האם כל המנהרות התת קרקעיות נבנות בצורה כזאת שהם יוכלו לשמש כמקלט כמו שעשו במקומות אחרים?

<אלכס ויז'ניצר: אתה מתכוון במדינות אחרות.

ניסן סלומינסקי: כמובן.

<אלכס ויז'ניצר: בקו האדום יש אזורים למילוט המונים ברור.

<אלכס ויז'ניצר: בעיקר זה התחנות עצמן שנמצאות מתחת לקרקע.

<אלכס ויז'ניצר: קיבלנו הנחייה ואנחנו עובדים על זה, להרחיב את האזורים.

<אלכס ויז'ניצר: קיבלנו הנחייה לחפש אחר המקומות האלה ונמצא אותם.

<אלכס ויז'ניצר: לשאלתך, זה על השולחן וזה בעבודה.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי קו אדום נשמח לבוא בעוד מספר חודשים ולהגיד איפה אנחנו עומדים.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי שאר הקווים.

<אלכס ויז'ניצר: אתה בעצמך אמרת שהקו האדום לא פותר את הבעיה של הסעת המונים.

<אלכס ויז'ניצר: יפעת אמרה שאם לא נפתור את הבעיה הזאת ב-10 השנים הקרובות, המהירות המשוכללת של המטרופולין תקטן ב-2 ק"מ לשעה.

<אלכס ויז'ניצר: זה אומר קטסטרופה.

<אלכס ויז'ניצר: בוועדה לביקורת המדינה אמרתי שנגיע למצב של מוסקבה, שיותר טוב יהיה ללכת ברגל מאשר לנוע שם עם רכב.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי שאר כל הקווים, כל מה שקשור לתקציב ולוחות והזמנים, אלה דברים משוערים ולא סגורים באופן פיזי.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נוציא אותם במהרה.

ניסן סלומינסקי: אתם עובדים במקביל או בטור?

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו עובדים במקביל.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נערכים לעבוד במקביל.

<אלכס ויז'ניצר: יש קווים שקל לבצע אותם כי הם עיליים ולא תת קרקעיים.

<אלכס ויז'ניצר: קל להריץ אותם, אלה לא עבודות מורכבות.

<אלכס ויז'ניצר: יש עוד קו אחד שהוא מורכב וזה הקו הירוק.

<אלכס ויז'ניצר: 4 ק"מ מתוך הקו הזה הם תת קרקעיים.

<ערן מלמוד: אני מנהל אגף תכנון מת"ן ונת"ע.

<ערן מלמוד: אני רוצה לחזק את מה שנאמר פה.

<ערן מלמוד: אנחנו מדברים פה על רשת של 9 קווים שצריכים לעבוד יחד ובצורה משולבת כדי לתת את המענה התחבורתי המתאים והראוי למטרופולין.

<ערן מלמוד: אני אעבור על כל אחד מהקווים ואציג אותם, כולל הנתונים והסטטוס שבו הם נמצאים היום.

<ערן מלמוד: הקו הירוק הוא באורך כולל של 39 ק"מ והוא מחבר צפון דרום במטרופולין.

<ערן מלמוד: בעצם הוא מחבר 4 ערים מרכזיות ורובו בעיר תל-אביב.

<ערן מלמוד: הוא מחבר בדרום בין ראשון לציון, חולון והרצליה בצפון דרך מרכז תל-אביב.

<ערן מלמוד: האומדן המוערך הוא 23 מיליארד עם תאריך סיום בערך ב-2025.

<ערן מלמוד: הקו הסגול מחבר מזרח-מערב מטרופולין ומחבר 8 רשויות שונות: בקעת אונו, רמת-גן, גבעתיים ותל-אביב.

<ערן מלמוד: כולו קרקעי.

<ערן מלמוד: הוא מתוכנן להסיע 65 מיליון נוסעים בשנה.

<אלכס ויז'ניצר: אתם רואים למטה הערה באדום.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו רוצים לקצר את לוחות הזמנים באופן מאוד משמעותי.

<אלכס ויז'ניצר: כמובן שזאת פונקציה של תקציב.

<אלכס ויז'ניצר: אמרתי שאלה לוחות זמנים משוערים.

זבולון כלפה: של ניהול ותקציב.

<אלכס ויז'ניצר: נכון.

ניסן סלומינסקי: זה הרף העליון, אתם לא תעברו אותו אלא רק תקדימו.

<אלכס ויז'ניצר: נכון.

<ערן מלמוד: הקו הבא זה הקו החום.

<ערן מלמוד: הקו החום מחבר מזרח-מערב בדרום המטרופולין.

<ערן מלמוד: הוא מחבר את ראשון לציון עם באר יעקב, רמלה ולוד.

<ערן מלמוד: שלושת הערים האחרונות זקוקות לחיזוק משמעותי מבחינה תחבורתית.

<ערן מלמוד: הקו הוא כולו קרקעי.

<ערן מלמוד: הוא נותן מענה שמזין את יתר המערכת.

<ערן מלמוד: הקו הצהוב הוא קו שמחבר צפון-דרום במרכז המטרופולין.

<ערן מלמוד: הוא נותן חיבור בין 8 ערים שונות, כאשר מחבר את רמת-גן, גבעתיים, בני-ברק ותל-אביב לרמת השרון והרצליה, הוד השרון וכפר סבא.

<ערן מלמוד: הוא גם קרקעי לחלוטין עם מקטעים שנבחנים היום גם כמקטעים עיליים.

<ערן מלמוד: הקו התכלת מחבר את כפר סבא, הוד השרון, פתח-תקווה, לאורך כביש 40.

<ערן מלמוד: זה קו שמתוכנן בטכנולוגיית BRT, אוטובוס מערכתי בדומה למטרונית בחיפה.

<ערן מלמוד: הקו הוורוד מחבר את כפר-סבא, רעננה והרצליה.

<ערן מלמוד: גם הוא נמצא היום בשלב תכנון מפורט ולקראת ביצוע.

<ערן מלמוד: הוא מתוקצב לחלוטין לביצוע ובעצם יכול לצאת לדרך בצורה מיידית.

ניסן סלומינסקי: איך אני יכול לדעת מה עילי ומה תת קרקעי?

<אלכס ויז'ניצר: חוץ מקו אדום וקצת קו ירוק, הכול עילי.

<ערן מלמוד: כל האוטובוסים עיליים.

<ערן מלמוד: בקו האדום 10 ק"מ הם תת קרקעיים.

<ערן מלמוד: בקו הירוק 4.5 ק"מ תת קרקעי.

<ערן מלמוד: הקווים האחרים נמצאים בתכנון.

<ערן מלמוד: כרגע הם מתוכננים כקרקעיים.

<ערן מלמוד: אם יעלה צורך מבחינה טכנית לעשות קו בצורה אחרת, זה יעלה מתוך התכנון ואז נוכל לדון בכך.

<ערן מלמוד: הקו הכחול מחבר מדרום המטרופולין את הערים: רחובות, נס ציונה, ראשון לציון, חולון, אזור לתל-אביב.

<ערן מלמוד: הוא גם קו BRT, גם כן אוטובוס מערכתי.

<ערן מלמוד: הוא בתכנון מפורט היום ויכול לצאת לביצוע בקרוב.

<ערן מלמוד: הקו הכתום הוא קו בנתניה.

<ערן מלמוד: זה קו מעגלי שנותן שירות פנימי בתוך נתניה עם חיבור לתל-אביב בשעות השיא.

<ערן מלמוד: הוא גם כן קו BRT, שנמצא היום בתכנון מפורט וגם בשלבים מאוד מתקדמים ויכול לצאת לביצוע.

<ערן מלמוד: בסך הכול נעשתה הרבה עבודה.

ניסן סלומינסקי: איך נוסע אוטובוס BRT?

<אלכס ויז'ניצר: אוטובוס BRT הוא הרבה יותר קל לביצוע.

<אלכס ויז'ניצר: אתה בונה לו מסלול.

<אלכס ויז'ניצר: ראה דוגמה של המטרונית בחיפה.

<אלכס ויז'ניצר: אתה בונה לו מסלול בצבע שונה, קצת מוגבה ואתה נותן לו זכות קדימה מבחינת התנועה.

ניסן סלומינסקי: זה אוטובוס רגיל?

<אלכס ויז'ניצר: לא, זה אוטובוס מיוחד.

<אלכס ויז'ניצר: אתם תוכלו לראות אותו בקרוב.

<אלכס ויז'ניצר: הוא מאוד דומה למטרונית.

<אלכס ויז'ניצר: זה אוטובוס מיוחד שמבחינה טכנולוגית הוא הרבה יותר מתקדם.

<אלכס ויז'ניצר: למשל, הכניסה והיציאה ממנו הרבה יותר נוחה מאשר באוטובוסים רגילים.

ניסן סלומינסקי: הוא פועל על חשמל?

<אלכס ויז'ניצר: לא.

<אלכס ויז'ניצר: הוא נוסע כמו אוטובוס רגיל.

<אלכס ויז'ניצר: הנקודה הכי חשובה היא ש-BRT בהגדרה זה שלב ביניים ל-LRT.

<אלכס ויז'ניצר: מבחינת נפחי התנועה ומבחינת היכולות הפתרון הנכון ביותר זה LRT.

<אלכס ויז'ניצר: זה אוטובוס חשמלי.

<אלכס ויז'ניצר: מכיוון שאנחנו רוצים להריץ את זה ולפתור את הבעיות של ההסעה, אז אנחנו משתמשים בשלבי ביניים.

<אלכס ויז'ניצר: כל עוד שהנפחים והתחזיות שלנו מדברות על-כך שניתן לעבוד עם BRT, אנחנו נעבוד עם BRT.

יצחק כהן: אם אתה מניח תשתיות אולי תניח גם חשמל?

<אלכס ויז'ניצר: התשובה היא לא.

<אלכס ויז'ניצר: מבחינה סטטוטורית, ל-LRT אנחנו צריכים תב"ע מיוחדת.

<אלכס ויז'ניצר: מבחינת ה-BRT אין צורך בתב"ע.

<אלכס ויז'ניצר: התהליך ארוך יותר בשנה וחצי עד שנתיים.

<אלכס ויז'ניצר: מבחינת הצוות, אנחנו מדברים על 30 רשויות, על 30 ועדות מקומיות, על שתי ועדות מחוזיות.

<אלכס ויז'ניצר: אני לא צריך להסביר יותר.

<אלכס ויז'ניצר: לא כולם יודעים להתמודד עם ועדה מקומית אחת.

<אלכס ויז'ניצר: התחלנו בשיתוף פעולה מאוד פורה עם רוב הרשויות.

<אלכס ויז'ניצר: יש לנו גיבוי ועבודה משותפת בין משרד התחבורה ומשרד האוצר למחלקותיו, אגף התקציבים והחשב הכללי כי כולם הגיעו למסקנה שאם זה לא יהיה עכשיו, זה לא יהיה אף פעם.

<אלכס ויז'ניצר: לכן, אנחנו פתוחים לביקורת, קשובים לביקורת אבל צריך לבצע את הדבר.

ניסן סלומינסקי: אתם צריכים להפקיע הרבה שטחים?

<אלכס ויז'ניצר: הקו האדום כתוואי ערוך לביצוע.

<אלכס ויז'ניצר: בשאר הקווים הצוותים של הפינויים עובדים כל הזמן.

<אלכס ויז'ניצר: מדובר בהרבה פינויים, הרבה פיצויים, הרבה מ-197 וכל מה שאנחנו מכירים מהקמת תשתיות אחרות ועוד קצת.

<אלכס ויז'ניצר: כאן יש צורך בהרכבה של חיישנים, בבדיקה של יסודות, יש צורך בחיזוק מבנים, יש צורך בהפרדה מפלסית בתנועות.

<אלכס ויז'ניצר: כל מה שאנחנו יודעים על תשתית, צריך להפעיל.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי החברה.

<אלכס ויז'ניצר: מטבע הדברים, כשבא צוות חדש, החברה עושה רה ארגון תוך כדי תנועה.

<אלכס ויז'ניצר: רה הארגון מדבר על-כך שהחברה תהפוך למנגנון אופרטיבי מאוד, לא גדול, שברובו או ככולו יהיה בנוי על מיקור חוץ.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו נעסוק בעיקר באבטחת איכות ובקרת איכות וכוחות חיצוניים יעשו את העבודה.

<אלכס ויז'ניצר: מראש קבענו שבכל מה שקשור LRT, העבודה תתבצע על ידי ניהול פרויקט של קבוצות חיצוניות.

<אלכס ויז'ניצר: טוני בא אלינו מקטר אבל ב-35 שנה האחרונות הוא עסק בתת-קרקעי או ב-LRT.

<אלכס ויז'ניצר: זאת קבוצה שיש בה 40,000 מהנדסים עם ניסיון רכבתי מאוד מאוד עשיר.

<אלכס ויז'ניצר: יש לא מעט קבוצות כאלה דומות ואנחנו לא צריכים עכשיו לבנות ידע.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו צריכים לקנות ידע ולהשתמש בו בעתיד על-מנת להשתמש בזה נכון.

ניסן סלומינסקי: יש תחרות?

ניסן סלומינסקי: ניגשות קבוצות למכרזים?

<אלכס ויז'ניצר: במכרזים יש קבוצות מ-11 עד 4 קבוצות בביצוע.

<אלכס ויז'ניצר: בתחום הניהול - - -

ניסן סלומינסקי: בדקתם גם אחרים?

<אלכס ויז'ניצר: במקרה הספציפי הזה, חברת PB עובדת בארגון שנתיים וחצי, רק היא היתה במעמד של ייעוץ וזה לא טוב כי צריך מנהל פרויקט.

<אלכס ויז'ניצר: לכן אנחנו נמצאים בשלב של הפיכתם לקבוצה של ניהול פרויקט.

<אלכס ויז'ניצר: לשאלתך, זאת משפחה שנעה בין 5 ל-10 קבוצות בעולם.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי הארגון.

<אלכס ויז'ניצר: הארגון צריך לעבוד לפי הנוסחה: כסף, זמן, איכות והיא צריכה לתת לזה ביטוי.

<אלכס ויז'ניצר: על-מנת להגיע לזה צריך נהלים חזקים, מבנה ארגוני חזק, הון אנושי חזק ואז אפשר להגיע לתרבות הנדסית אחרת.

<אלכס ויז'ניצר: מבחינת הנהלים, לקחנו מהגופים הקיימים, כגון מע"צ ואחרים את הנהלים הקיימים.

<אלכס ויז'ניצר: זה רכוש שאני בניתי אותו במע"צ.

<אלכס ויז'ניצר: לא גנבתי מאף אחד אלא העתקתי מה שבניתי עם קבוצות אנגליות ואימצנו את הנהלים.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי מבנה ארגוני, קיבלנו בדירקטוריון אישור למבנה ארגוני הרבה יותר דינמי ופעיל.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי ההון האנושי, אנחנו מחפשים אנשים שיודעים לעשות את העבודה הזאת ויש מעט מאוד אנשים מסוג זה שבאים לעבודה הזאת באופן אתגרי ולא בגלל המשכורות.

<אלכס ויז'ניצר: אני ממש דוחה על הסף את כל הטענות לגבי משכורות גבוהות של הארגון הזה.

ניסן סלומינסקי: אתם נשארים בעזריאלי?

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו לא נשארים בעזריאלי ואנחנו עוברים משם.

<אלכס ויז'ניצר: לגבי סולם המשכורות, הוא בתיאום ובבקרה של הממונה על השכר וגם של רשות החברות.

<אלכס ויז'ניצר: הלוואי והמשכורות היו יותר גבוהות.

<אלכס ויז'ניצר: זה המבנה.

<אלכס ויז'ניצר: יש מנכ"ל, יש משנה למנכ"ל, יש 6 פונקציות שהם סמנכ"לים.

<אלכס ויז'ניצר: המבנה הזה אושר על-ידי הדירקטוריון.

<אלכס ויז'ניצר: עם כניסתו הקרובה של המנכ"ל לתפקיד, הוא יטפל ויאייש את התפקידים הנחוצים ואז נוכל להיכנס לעבודה סדירה.

<אלכס ויז'ניצר: זאת דוגמה לנהלים שאימצנו מגופים אחרים.

<אלכס ויז'ניצר: הם כתובים בקטן בשתי השפות.

<אלכס ויז'ניצר: אלה נוהלי מפתח.

ניסן סלומינסקי: יש עליכם בקרה?

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו מבוקרים מבחוץ על-ידי גוף בקרה שנבחר על-ידי משרד התחבורה ומשרד האוצר, חברה צרפתית בשם "מג'יס".

<אלכס ויז'ניצר: חוץ מזה יהיה לנו סמנכ"ל לאבטחת איכות ובקרת איכות, שיעשה את כל הבקרות הפנימיות.

<אלכס ויז'ניצר: יש לנו גם מבקר פנים.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו ערוכים כעת לשאלות.

ניסן סלומינסקי: האם אתם או מישהו אחר עוסק בחינוך?

ניסן סלומינסקי: אנחנו מכירים את הציבור שלנו.

ניסן סלומינסקי: הם יכולים להמשיך לנסוע במכונית הפרטית למרות מה שנעשה.

ניסן סלומינסקי: האם יש התחלה של חינוך הציבור להשתמש בזה.

<אלכס ויז'ניצר: ישנם שני מהלכים.

<אלכס ויז'ניצר: מהלך אחד הוא חוקים בממשלה והמהלך השני הם המשימות הביצועיות שלנו.

<אלכס ויז'ניצר: לא התייחסנו לנקודה מאוד חשובה שהיא תרבותית.

<אלכס ויז'ניצר: בעוד כשלושה חודשים יופעל קו מקדים לתוואי הקו האדום.

<אלכס ויז'ניצר: מדובר על קו אוטובוס שייסע בדיוק כפי שינוע הקו האדום וזאת כסימולציה או הטמעה של התהליך עצמו.

<אלכס ויז'ניצר: בנת"ע יש צוות הסברה שתפקידו לעשות כל מה שקשור לקהילה.

<אלכס ויז'ניצר: אלה אנשים עם הרבה ותק וידע והם עובדים יפה מאוד.

<אלכס ויז'ניצר: תפקידם הוא להטמיע את התהליכים.

<אלכס ויז'ניצר: חוץ מזה, בנועם עם ישראל לא פתר הרבה דבר, הוא פתר את זה בייסורים.

ניסן סלומינסקי: אבל הישראלי, ככל שיענו אותו כן ירבה וכן יפרוץ.

ניסן סלומינסקי: הישראלי כן צריך שיהיה לו בנועם כדי שהוא יפנים את זה.

<אלכס ויז'ניצר: בלונדון חוקקו חוק שכל מי שנכנס עם רכב פרטי לאזור מרכז לונדון, הוא משלם היום 15 פאונד אגרת גודש.

<אלכס ויז'ניצר: אגרת גודש זה דבר מחייב.

<אלכס ויז'ניצר: מישהו חלם שהנתיב יעבוד כאשר זה יגיע ל-40 שקלים כדי לעבור שם?

<אלכס ויז'ניצר: משתמשים בזה.

<אלכס ויז'ניצר: אזרחים אנגליים שעובדים בפרברים של לונדון משתמשים ברכבות לצורך נוחיות.

ניסן סלומינסקי: אני יודע כמה מהם מקבלים אחזקה לרכב.

ראובן ריבלין: ההערכה של כביש 6 שהם יחזירו את ההשקעה תוך 20 שנה.

ראובן ריבלין: אחרי 7 שנים הם כבר החזירו.

ניסן סלומינסקי: כי רוב הנוסעים לא משלמים מהכיס הפרטי שלהם.

ראובן ריבלין: תחשבו מה היה קורה בארץ בלי כביש 6?

ניסן סלומינסקי: לא היינו מגיעים לכאן בזמן.

ניסן סלומינסקי: פעם לא הבנו איך אפשר בלי נתיבי איילון, עכשיו אנחנו לא מבינים איך אפשר עם נתיבי איילון, כשהכול צפוף.

ראובן ריבלין: מה נעשה בלי כביש 443?

<אלכס ויז'ניצר: הפרויקט הזה זקוק לשותפים, זקוק לאנשים אתגריים.

<אלכס ויז'ניצר: אני אומר את זה מתוך ניסיון של כ-30 שנה בתחום הזה.

<אלכס ויז'ניצר: לפרויקט הזה יש הרבה עושי בעיות, אבל הוא זקוק לעזרה.

<אלכס ויז'ניצר: אני משתמש בבמה הזאת על-מנת להעביר את המסר הזה.

ניסן סלומינסקי: נתחיל עם חברי הכנסת.

זבולון כלפה: הקשבתי בקשב רב להסברים.

זבולון כלפה: אני מדבר מתוך היכרות מעטה עם השינויים הפרסונליים וגם כל הדברים שהיו באחרונה בנת"ע.

זבולון כלפה: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב ראש, שאני חושב שההשקעה של 2.4 או 2.5 מיליארד שהיתה עד כה, לא ירדה לטמיון.

זבולון כלפה: ראינו את השקפים שהוצגו בפנינו.

זבולון כלפה: יש פה הרבה מאוד עבודה.

זבולון כלפה: הוא תיאר 95% של הסרת כל מיני מטרדים בנתיבי התחבורה עצמם.

זבולון כלפה: מן הסתם זה לא דבר של מה בכך.

זבולון כלפה: פגשתי את אלכס לפני 7 שנים בפרויקט תחבורתי של כביש 358 באזור שאין מטרדים ולוחות הזמנים קוצרו שם בצורה משמעותית מאוד תודות לניהול ולדחיפה.

זבולון כלפה: מתוך אותה היכרות אני חושב שהיום עומד בראש המערכת אדם שמסוגל להוביל את הדבר הזה בצורה טובה ומהירה וגם להביא את הרווחה המתאימה.

זבולון כלפה: כל מי מאיתנו שצריך להגיע לגוש דן הוא יודע שלהגיע לתל-אביב זה כמו כיבוש של יעד מבוצר כל בוקר.

זבולון כלפה: שלא לדבר ביציאה אחר-הצהריים.

זבולון כלפה: הגיע הזמן שהעיר העברית הראשונה גם תיהנה מתחבורה אמיתית.

<אלכס ויז'ניצר: אתם יודעים מה זה כביש 358?

<אלכס ויז'ניצר: ייעודו היה לפתור בעיה של מפוני גוש קטיף.

<אלכס ויז'ניצר: אני הייתי אז מנכ"ל ויהודה היה משנה למנכ"ל.

<אלכס ויז'ניצר: אנחנו הקדמנו אותו ב-7 חודשים.

<אלכס ויז'ניצר: אפשרנו לילדים לנסוע משקף לשומריה, במקום בשעתיים ברבע שעה.

<קרן טרנר: רבע שעה ו-200 מיליון שקלים.

זבולון כלפה: זה לא עלה 200 מיליון שקלים.

זבולון כלפה: את היתרה אני רוצה להמשך.

זבולון כלפה: בהצלחה רבה וחג שמח.

ניסן סלומינסקי: זבולון, צריך להגיד לו שיכין את עצמו.

ניסן סלומינסקי: עוד מעט יהיו עוד מקומות שיתמלאו כמו באזור אריאל ואלקנה.

רוברט אילטוב: הוא לא במע"צ היום.

ניסן סלומינסקי: תהיה שם כזאת צפיפות שיצטרכו גם שם.

יעקב אשר: כמו שאמרתי קודם, אני חושב שהכספים לא הלכו לטמיון.

יעקב אשר: אני חושב שצריך לשבח את ההחלטה.

יעקב אשר: אני חושב שאלכס הוא האיש הנכון במקום הנכון לפרויקט הזה.

יעקב אשר: צריך את האמביציה הזאת, צריך את טיפת הכוחנות הזאת שהיא מעשית והתוצאות יהיו טובות.

יעקב אשר: כמי שהיה ראש עיר וגם חבר בוועדת ההיגוי העליונה של משרד התחבורה בעניין הזה, צריך להגיד מילה טובה לאנשים שהיו קודם.

ניסן סלומינסקי: איפה התת קרקעי של רבי עקיבא?

ניסן סלומינסקי: רצו לעשות תת קרקעי ברבי עקיבא, לא?

יעקב אשר: אני דיברתי על משהו אחד ואתה לוקח אותי למשהו אחר.

יעקב אשר: אני דיברתי על רב שקראו לו זוכמן ותרם.

יעקב אשר: רציתי לומר לו יישר כוח.

יעקב אשר: צריך להיות אנושי בעניין הזה.

יעקב אשר: אני רוצה לומר משהו לכל הנציגים שנמצאים פה.

יעקב אשר: תהיה ביקורת, יהיו ביקורות אבל אני רוצה לומר משפט אחד שתזכרו אותו היטב: האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.

יעקב אשר: אם ינסו כל מטר בתהליך הזה לבדוק שוב – תאמין לי, אני הכרתי באותה ועדה את חברות הבקרה, הן לא נחמדות כל-כך, באמת שלא.

יעקב אשר: טוב שהם לא כאלה, אבל האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.

יעקב אשר: אם אנחנו ננסה לחזות את הכול ולדעת בדיוק הכול, לא תהיה רכבת קלה במדינת ישראל.

יעקב אשר: החישובים, אוני היושב ראש, שעשיתם על העלות שזה עולה למדינה, אני לא בטוח שלקחתם בחשבון הרבה מאוד עלויות למדינה כמו הוצאות פיתוח באזורי הפיתוח הכי חשובים למדינת ישראל, עסקים, ארנונה לרשויות ועוד.

יעקב אשר: אני לא בטוח שלקחו את זה בחשבון וזה מעלה את הסכום בכמה מיליארדים.

יעקב אשר: דיברו על ירושלים.

יעקב אשר: בירושלים זה לקח הרבה זמן.

יעקב אשר: אל תשכחו שירושלים זאת רשות אחת עם ועדת תכנון בנייה אחת וועדה מחוזית אחת.

יעקב אשר: זה הכול תחת שליטה של אותם אנשים.

יעקב אשר: פה הוא צריך להסתדר עם כל ראשי הרשויות הגדולות ביותר במדינת ישראל.

יעקב אשר: חלקם אפילו אנשים דעתניים מאוד.

יעקב אשר: אני חושב שזה לא אתגר פשוט, אבל זה אתגר שאפשר לעשות אותו אם עובדים איתו נכון.

יעקב אשר: אני בהחלט חושב שהכיוון הוא נכון וצריך להמשיך הלאה לעקוב.

יעקב אשר: אני מוכרח לומר מילה אחת על אגף התקציבים, שבכל התקופה הזאת היה קואופרטיבי לחלוטין.

יעקב אשר: עם ביקורת ועם שאלות אבל נותן את הדחיפה כי מבינים שאם זה לא יושקע – אני לא רוצה לומר דווקא על קרן או מורן, אבל אני אומר את זה באמת ולא מהשפה לחוץ.

יעקב אשר: אני אומר עוד פעם.

יעקב אשר: תזכרו היטב שהאויב של הטוב הוא הטוב ביותר.

יעקב אשר: גם כשנבוא לביקורת האויב של הטוב הוא הטוב ביותר ואז לא תהיה רכבת.

גילה גמליאל: אני מסכימה עם דבריו של יעקב אשר, שנעשתה עבודה עד כה וכן מברכת על עבודת ההכנה שנעשתה.

גילה גמליאל: אין ספק שחברי אלכס הוא בולדוזר והוא ירים את הדברים טרם הזמן.

גילה גמליאל: אני נוטה לסמוך על זה שבאזור גוש דן הרכבות ינועו מוקדם מהצפוי.

גילה גמליאל: אני רוצה לברך את אלכס.

גילה גמליאל: אני חושבת שאלכס הוא אדם מאוד איכותי, שהיו חוטפים אותו בשתי ידיים במגזר הפרטי.

גילה גמליאל: הוא בא מתוך שליחות אמיתית והוא עושה את זה בפעילות מבורכת.

גילה גמליאל: הוא עשה את זה גם במע"צ ועכשיו הוא נמצא כאן.

גילה גמליאל: אני רוצה לברך אותך, אלכס, ולומר לך שכל העיניים נשואות אליך על-מנת שהפרויקט ייצא לפועל כמה שיותר מהר והכי טוב שאפשר.

ראובן ריבלין: בשנת 1947 היו מיליון תושבים בארץ ישראל ואז הסתדרנו עם דיליג'נסים וגם עם רכבות קיטור.

ראובן ריבלין: היום אנחנו כמעט 9 מיליון - - -

<טובה אבן-חן: אם היינו משאירים פה את המנדט עוד כמה שנים, היתה פה רשת רכבות שחבל על הזמן.

<טובה אבן-חן: בעניין הזה צריך להוריד בפניהם את הכובע, בעניין האנטישמי לא.

ראובן ריבלין: המנדט היה שההתייחסות למקומיים לא צריך כל-כך לתת - - -

<טובה אבן-חן: הם ידעו לבנות רשת רכבות בכל העולם.

ראובן ריבלין: הנה, בשנות האלפיים, נרקמה תכנית בירושלים של רכבת קלה.

ראובן ריבלין: אנחנו נכנסנו לפרוצדורה של הרכבת הקלה.

ראובן ריבלין: לצערי הרב היו שיבושים.

ראובן ריבלין: ראש העיר ברקת התנגד התנגדות חריפה.

ראובן ריבלין: אני זוכר שכשהייתי חבר מועצת עיר התנגדנו לכביש עמק המצלבה, כי אמרו שזה יפגע בערך נופי ענק.

ראובן ריבלין: בסופו של דבר גם הסבל הנורא שנגרם לתושבי ירושלים כתוצאה מעיכובים ברכבת הקלה, היום הפסדם יצא בשכרם בצורה שלא תיאמן.

ראובן ריבלין: כמו שאמרו פה, היום לא יכול להבין ירושלמי איך ניתן היה לחיות כל הזמן בלי הרכבת הקלה.

ראובן ריבלין: לבנות רכבת תחתית בירושלים זאת בעיה, כפי שזאת היתה בעיה ברומא.

ראובן ריבלין: כאשר ראיתי את הסקירה, קראתי את המסמכים וראיתי את העבודות שנעשו במשך כל התקופה, ההשקעה של התכנית היא לא השקעה כל-כך גדולה.

ראובן ריבלין: אני בהחלט חושב שלא נוכל לחלום לחיות בתל-אביב בלי שהרכבת תבוצע.

ראובן ריבלין: לא רק הרכבת של הקו האדום, שזה דבר הכרחי שהיה צריך לבנות אותו כבר לפני 10 שנים, אלא גם כל אותה מחשבה לגבי רכבת תחתית בתל-אביב.

ראובן ריבלין: בלי רכבת תחתית בתל-אביב אנחנו נמצא במצב שבו אנחנו נהפוך להיות עולם רביעי.

ראובן ריבלין: זה המטרופולין שלנו וזה המקום העיקרי שלנו.

ראובן ריבלין: אני מאוד שמח על הימצאותך בתפקידך.

ראובן ריבלין: אני מכיר אותך.

ראובן ריבלין: אני גם מוכרח לברך את העקשנות והנחישות של הממשלה להמשיך בפרויקט התשתיות.

ראובן ריבלין: אני לא מהכוהנים המברכים כל בוקר שהחיינו וכל בוקר ברוך שעשה לנו ממשלה או אחרת.

ראובן ריבלין: אני די ביקורתי.

ראובן ריבלין: היא לא מברכת אותי ואני לא מברך אותה, אבל יחד עם זאת אני חושב שהיא עשתה עבודה גדולה.

ראובן ריבלין: ההתעקשות שלה על כל התשתיות מביאה לידי מצב שהיום אנחנו יוצאים מקרית שמונה ומגיעים לירושלים תוך שעתיים.

ראובן ריבלין: חברים, אלה לא דברים פשוטים.

ראובן ריבלין: לאחר ששמענו את הסקירה אנחנו צריכים לעודד את המשך הפעילות.

ראובן ריבלין: אנחנו צריכים לעודד את המשך העשייה.

ראובן ריבלין: צריך לברך את העושים במלאכה ולהיות להם לעזר בכל רגע ובכל זמן שנידרש, כמובן עם פיקוח מתאים ועם ניסיון לראות אם בעבר נעשו שגיאות, איך אנחנו מתקנים.

יצחק כהן: אני זוכר היטב, כשהוחלט במשרד האוצר לסיים את הרומן עם חברת MTS.

יצחק כהן: זאת היתה קבוצה מאוד מרשימה עם גרמנים, צרפתים, ספרדים וישראלים.

יצחק כהן: קבוצה מאוד מרשימה ושיכלה להרים כזה פרויקט.

יצחק כהן: הסתבר שהקשיים כל-כך גדולים וכל-כך בלתי ניתנים לפתרון, שהם בעצמם הראו סימנים של חולשה.

יצחק כהן: אני שמח שהאוצר קיבל החלטה – אגב, קרן היא אחת מהטובות ביותר.

<קרן טרנר: אני לא נציגת משרד האוצר, אני נציגת משרד התחבורה.

יצחק כהן: אני מדבר על ההיסטוריה.

יצחק כהן: כשהתקבלה ההחלטה שהפרויקט יהיה פרויקט תקציבי היו המון חששות.

יצחק כהן: אבל, מהרגע ששמעתי שאלכס התמנה ליו"ר, אמרתי שזה האיש הנכון והפרויקטור של המדינה הגיעה למקום הנכון.

יצחק כהן: הפרויקט המסובך הזה וכל-כך בעייתי, בעזרת השם, ייגמר.

יצחק כהן: אין לי ספק כי הוא כבר הוכיח בעבר פרויקטים שהוא עשה.

יצחק כהן: הפעם האתגר הוא גדול ורק אלכס יכול להרים כזה אתגר.

יצחק כהן: כל הצוות וכל החברים, אני מאחל לכם בהצלחה.

יצחק כהן: אני רגוע ושקט שאתם בידי מוביל טוב ובעזרת השם נוכל לראות את ההתקדמות כפי שכולם מצפים.

יצחק כהן: אלכס, בהצלחה.

רוברט אילטוב: אני אדבר בקצרה כי כל הדברים החשובים כבר בעצם נאמרו.

רוברט אילטוב: כפי שאלכס ביקש, אנחנו צריכים להיות השותפים.

רוברט אילטוב: הכנסת צריכה באמת לקדם ולעזור כי הפרויקט מאוד מורכב ומסורבל.

רוברט אילטוב: אין ספק שכל הפרעה יכולה לדחות את הפרויקט לעוד שנה ולעוד שנתיים.

רוברט אילטוב: המטרה שלנו היא לקדם את הפרויקט כמה שיותר מהר כדי שאזרחי המדינה, שרובם נמצאים באזור גוש דן, יהיו הפתרונות התחבורתיים המתאימים.

רוברט אילטוב: אני חושב שאנחנו ככנסת צריכים לתת את הגיבוי המלא וזירוז של כל התהליכים.

רוברט אילטוב: לקחת צעד אקטיבי בכל הניהול של הדבר הזה ולא לגרום לעיכובים והפרעות בתהליך ביצוע הפרויקט.

רוברט אילטוב: הפרויקט הוא מאוד מורכב ומסורבל ולכן אנחנו צריכים פה להיות לעזר ולא להפריע.

<דני קדרון: אני מתנו יד לחרש, נכים למען נכים.

<דני קדרון: אני מאחל שהפרויקט יצא לאור בצורה הכי יפה שיש אבל יש פה ציבור נוסף שלא דיברו עליו שזה ציבור הנכים.

<דני קדרון: אני מייצג 450,000 נכים.

<דני קדרון: איך הנכים ישתלבו במערך הזה?

<טובה אבן-חן: אני מייצגת את ארגון נוסעי תחבורה ציבורית בישראל.

<טובה אבן-חן: זה הארגון הגדול ביותר שקם לפני 3 שנים ומנסה לדאוג שתהיה יותר תחבורה ציבורית בישראל.

<טובה אבן-חן: אותנו אין שום צורך לשכנע שאנחנו רוצים תחבורה ציבורית, אנחנו רוצים BRT, אנחנו רוצים מנהור, אנחנו רוצים הכול.

<טובה אבן-חן: אבל, אנחנו לא רוצים את זה בצורה לא ראויה.

<טובה אבן-חן: אני ממש תמהה.

<טובה אבן-חן: יושבים פה מספר לא מבוטל של חברי כנסת.

<טובה אבן-חן: זומן כאן דוח מטעם יחידת המחקר של הכנסת.

<טובה אבן-חן: אני לא יודעת מי זימן אותו.

<טובה אבן-חן: אף אחד לא מעלעל בו?

<טובה אבן-חן: אף אחד לא שואל שאלה אחת מתוך הדוח הזה?

<טובה אבן-חן: ארגון כל-כך משומן שיודע לעשות מנהור אף על-פי שהוא מודה שהוא מעולם לא עשה מנהור ותשתיות כאלה, אני כמעט מרגישה כמו באיזה פרויקט של הלביא, שצריך לשמור עליו במשרד הביטחון שלא ילך לידיים אחרות.

<טובה אבן-חן: הוא לא יודע להגיש דוחות כספיים מ-2010?

<קרן טרנר: זה מה שמפריע לך בתחבורה ציבורית בגוש דן, דוחות כספיים?

<טובה אבן-חן: לך מפריע שהעלו ב-6% את המחיר של התחבורה הציבורית לכל השכבות החלשות?

<טובה אבן-חן: לי זה מפריע.

<קרן טרנר: מה הטענה, הדוחות הכספיים?

<טובה אבן-חן: בין השאר.

<טובה אבן-חן: דוחות כספיים ומנכ"ל שמונה היום על-ידי שר התחבורה.

<טובה אבן-חן: שר התחבורה חתם ולפיד עוד לא חתם.

<טובה אבן-חן: אני פונה מפה לאוצר לא לחתום.

<טובה אבן-חן: הוא יכול לחזור בו.

<קרן טרנר: למה שיחזור בו?

<טובה אבן-חן: הוא יכול לחזור בו כמו שהוא חזר על ה-0% של ה-18%.

<טובה אבן-חן: רבותיי, ישנם שלושה דוחות של מבקר המדינה.

<טובה אבן-חן: זה לא יכול להיות שוועדת כספים יושבת כאן – אלכס ויז'ניצר אמר שאחת ההצלחות של פרויקטים כאלה היא שיתוף הציבור.

<טובה אבן-חן: אדון מנכ"ל יהודה בר-און, כשהיתה לו חברת ייעוץ מטעם עצמו, נכשל בשיתוף הציבור ונכשל בפרויקט הרה-ארגון - - -

<קרן טרנר: זה לא יועצים עושים את זה.

<טובה אבן-חן: זאת חברת הייעוץ הפרטית שלו.

<טובה אבן-חן: רבותיי, יש פה דלת מסתובבת.

<טובה אבן-חן: כתבתי נייר.

<טובה אבן-חן: אנחנו מכירים הרבה שנים.

<טובה אבן-חן: ישבתי פה שעתיים מעבר לזמן כי נקבע לנו ב-12:00.

<טובה אבן-חן: אנחנו אומרים דבר מאוד פשוט.

<טובה אבן-חן: רוצים להמשיך?

<טובה אבן-חן: זה לא צריך להיות סוס דוהר.

<טובה אבן-חן: אפשר לעשות עצירה מתודית ולא להקצות כספים עד שהדוחות הכספיים המלאים יהיו.

<טובה אבן-חן: זה לא כמו 46א, שראיתי פה שזה לחצי שנה.

<טובה אבן-חן: רבותיי, זה סוס דוהר.

<טובה אבן-חן: אז לא לתת עד שתהיה שקיפות מלאה ותהיה בדיקה מקיפה של מבקר המדינה.

<טובה אבן-חן: אני פונה מפה למבקר המדינה להמשיך ולחקור ולראות שהדברים הם בסדר ומה היה תחת זוכמן.

<טובה אבן-חן: נכון שהוא הלך אבל הפרויקט הזה דוהר מכוחו.

<קרן טרנר: את מהתנועה לאיכות השלטון או למען תחבורה ציבורית?

<טובה אבן-חן: אנחנו למען תחבורה ציבורית אבל לא בכל מחיר.

<טובה אבן-חן: אנחנו מבקשים אישור של תכנית תקציבית חדשה תוך בקרה של גופים מקצועיים ועצירת המינוי של יהודה בר-און.

<טובה אבן-חן: השוד הגדול נמצא בחסות המדינה.

<קרן טרנר: רציתי לומר כמה מילים לגבי דברים שהועלו פה.

<קרן טרנר: קודם כל, לגבי מיליארדים ששוריינו או לא שוריינו והלכו לטמיון.

<קרן טרנר: חשוב לציין שב-2013 משרד התחבורה ניצל 99.5% מתקציבו.

<קרן טרנר: כלומר, כל פעם שאנחנו רואים שיש תת ביצוע כזה או אחר - - -

ראובן ריבלין: זה מועבר מייד לכביש אחר.

<קרן טרנר: לראשונה, ב-2013 הגדלנו את התקציב שמוקצה לתחבורה ציבורית ולא עוד כבישים מעל תחבורה ציבורית.

<קרן טרנר: הגענו כבר ל-50% ו-50%.

<קרן טרנר: זה גם רכבות כבדות וגם הסעת המונים.

<קרן טרנר: גם תשתית הכבישים היא בעיקר תשתית כבישים בפריפריה שגם מאוד עוזרת לתחבורה ציבורית של אוטובוסים.

<קרן טרנר: אנחנו כבר לא משקיעים בכבישים במטרופולין תל-אביב, רק פרויקטים בטיחותיים או הפרדות מפלסיות עם הרכבת.

<קרן טרנר: אני חושבת שנת"ע פותחת דף חדש.

<קרן טרנר: יש לנו הנהלה חדשה.

<קרן טרנר: יש לנו יו"ר ומנכ"ל ראויים ומנוסים.

<קרן טרנר: אני חושבת שאנחנו צריכים לראות איך נציגי הממשלה, הרשויות המקומיות והכנסת מסייעים לנת"ע להוציא את הפרויקטים האלה כמה שיותר מהיר.

<קרן טרנר: להגיע לזמינות של הקווים ואז גם להשיג תקציב בשביל הקווים האלה.

<קרן טרנר: הייתי שמחה שארגוני התחבורה הציבורית יתעסקו בדברים שהם מבינים בהם, אולי בתחבורה ציבורית, ולא בנושאים של טוהר מידות כזה או אחר.

<קרן טרנר: כאן יש לנו את הוועדות השונות, את השופט ברנר, ועדות, מכרזים ויועצים משפטיים - - -

<טובה אבן-חן: ויש את מבקר המדינה שאת מחייכת כשאת - - -

ניסן סלומינסקי: טובה דיי.

ניסן סלומינסקי: זה היה בוועדה לביקורת המדינה.

<קרן טרנר: כנציגת עמותה את לא קובעת אם את ראויה או לא.

<טובה אבן-חן: אני מתייחסת לדוחות מבקר המדינה שחור על גבי לבן, על האדם הזה ועל החברות שהוא בנה.

<קרן טרנר: חשוב להבין שמידי שבוע אנחנו יושבים נציגי אגף התקציבים החשב הכללי, נציגי משרד התחבורה ונציגי נת"ע במשך חצי יום.

<קרן טרנר: יש לנו חברת בקרה בינלאומית.

<קרן טרנר: יש לנו עוד חברת בקרת תשלומים משותפת עם משרד האוצר.

<קרן טרנר: החברה הזאת מבוקרת מלפני ולפנים ואני לא מקנאה באלכס וביהודה על כמות הבקרה שיש עליהם.

<טובה אבן-חן: למה אין דוחות כספיים?

<אלכס ויז'ניצר: לגבי הנכים.

<אלכס ויז'ניצר: כל מה שקשור במערך של הסעת המונים ב-LRT וב-BRT לגבי נגישות הנכים, נעשה לפי קודים מחמירים של ישראל.

<אלכס ויז'ניצר: לא אוכל להכניס אותך לפרטי פרטים.

<אלכס ויז'ניצר: אני מזמין אותך אלינו ותקבל את כל ההסברים לשביעות רצונך באופן מלא.

<אלכס ויז'ניצר: אני לא אתייחס לכל הנושא של הדוחות כי נראה לי שאת לא בקיאה בנושא של הדוחות והקשר בין מה שאמרת לבין המציאות הוא שמים וארץ.

<אלכס ויז'ניצר: לידיעתך, דוחות של 2011 ו-2012 עברו את כל הבקרות ויאושרו בישיבת דירקטוריון הקרובה.

<אלכס ויז'ניצר: לגופו של עניין, אני פונה לכל מי שרוצה לשאול שאלה כזאת או אחרת.

<אלכס ויז'ניצר: הדלתות שלנו פתוחות.

<אלכס ויז'ניצר: תבואו, אין שום דבר עלום, אין שום דבר סודי והכול פתוח.

<אלכס ויז'ניצר: כל מי שרוצה לקבל הסבר אמיתי מקצועי מוזמן אלינו.

<טובה אבן-חן: למה אין דוחות ל-2010?

<טובה אבן-חן: זאת שאלה פשוטה.

יצחק כהן: תלכי למשטרה.

<טובה אבן-חן: אני לא צריכה ללכת למשטרה, אני יושבת פה.

<אלכס ויז'ניצר: תקבלו את כל ההסברים, כולל דוחות וכולל הכול.

<אלכס ויז'ניצר: תודה רבה וחג שמח.

ניסן סלומינסקי: אם דיברתי על האור בקצה המנהרה, אז אכן ראינו את האור.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מחזקים אותך ודרכך את כל הצוות שיושב פה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נעמוד לסייע לרשותכם.

ניסן סלומינסקי: תמשיכו בדרך הזאת ואנחנו תולים בכם הרבה תקוות.

ניסן סלומינסקי: חג כשר ושמח לכולם, הישיבה נעולה.